60 



ter agglaggningen omsar moclren skal, hvarvid lion 

 Metamor- gnider sig vid frammandc luoppar. — Den nyfodda 

 phos. „ngen ar langdiaget oval, nied nagot sammanlryckt 

 bakdel , som snart far en ringa inskarning i spetsen. 

 Af exlremiteter finnas tre par, antennernas forsta 

 par, ant. andra par, nu mycket stort, af 4 leder, 

 den sista dubbel med kamlika borst, och "la secon- 

 de paire de paltes provisoires," som iir mandiblernas 

 appendix af fyra korla leder med korla borst. Friimst 

 sitter det ensamma ogat. Kroppen forlanges nu sma- 

 ningomj "le chaperon" (labrum) "skiljer sigj fran 

 hufvudet och thorax, som den helt och hallet betacker, 

 strackande sig till och med nagot ofver abdomen." 

 Kr. far afsnorningar, borjan till leder. "Le chape- 

 ron ar redan rorlig." "Andra paret af "pattes pro- 

 visoires" (mandiblernas appendices, ref.) borja att rora 

 sig som mandiblerna hos de fullvaxte.'"' "Circulatio- 

 nen begynner innan hjertat iir bildadt." De framsta 

 3 ringarne afskilja sig mer, och borja utveckla sig 

 till fotterj hjertat synesj ogonen bildasj fotternas la- 

 meller och borst samt stjertens styli visa sigj man- 

 diblernas appendices forsvinna smaningom. Nar ogo- 

 nen och alia fotterna aro bildade, reduceras andra 

 parets antenner, och djuret, en manad gammalt, har 

 alia yttre delar. Tre veckor derefter visa sig i dot 

 inre aggstockarne, och den yttre aggsacken. Alia 

 dessa forandringar ske under tata hudomsningar. — 

 Lefnads- Artemia lefver uteslutande i salinernas vattenpolar 

 ''^"* vid Medelhafvet, vid Lymington i England, och i Si- 

 berien(?). Den uthardar salta af 4" till 2Cf, efter 

 Baume's Areometer 5 W — 15" synas bast passa den. 

 Individernas antal ar stundom sS stort, att de bilda lik- 

 som skyar af flera quadratmetres. I sott vatten do de 

 inom en a tva dagar. — Payen har ansctt Artemia 

 for orsaken till den roda fargen af de salta vailen- 

 golarnc vid Medelhafvet (Sundev. Arsb. p. 356.)- Joly 



