221 



silt inre pulsationer, most pa venstra sidan. Det ar 

 hjerlat, som i borjan har blott en cavitet, men af- 

 snores i tvenne, ventrikel och hjertora. Derpa bil- 

 das pericardium, och tvfi karl utga, ett framat, ett 

 bakat, artererna. Vitellus (vesicula umbilicalis), allt- 

 mer forlangd, inskjiiter nu i kroppen allt som hin- 

 nan mellan clypens och hufvudet sammandrager sig, 

 blir smagrynig, nastan flytande, och cirkulerar nu 

 ofver hela naringskanalen till muncaviteten, livilken 

 nu riktar sig ned at tentakel-loberna, af hvilka de 

 nedersta, munvinklarne nu bilda ett tryne, som sedan 

 forsvinner. Nu forst bildar sig lefvern af celler Iik~ 

 nande dem i vitellus, mellan tarmens slingor, och 

 pA rectum synes en liten blindtarm (urinbildande 

 organ?) — Nervsystemets rudiment, den namnda 

 blasan, bildar sig till en ring, neurin-kulor uppkom- 

 ma i dess inre, den far ofvantill en ansvallning, som 

 delar sig i tv^ ganglier, derpa likasa pa undra si- 

 dan, tills dessa ganglier utsanda nerver, och orat 

 bildar sig. Allt efter som nu clypeus utbildas och 

 ofriga organer framtrada, forminskas vesicula cauda- 

 lis, och forsvinner helt och hallet fore klackningen, 

 men de tva omvexlande contractionerna i denna och 

 ves. umbilicalis forlfara afven sedan hjertat ar bil- 

 dadt. Lungan uppkommer genom en smaningom 

 skeende fordjupning utifran. Jfr. samme forf. i A. 

 S. N. IX och Bull. Brux. Maj 1838: Pouchet A. S. 

 N. X, DuMORTiER ib. VIII, samt Sars i Wgm. A. VI. 



Ofver varieteterna <jf ^tskilliga Helices har PoR-Geo^rafiak 

 RO vid motet i Florens meddelat en undersokning, som "^^'^^^" 

 gar ut pS att visa, det flera sSdana, hittills antagna 

 sasom species, aro klimatiska forandringar. De "va- 

 riabla karaktererna" aro nemligen af tvS slag. Till 

 det forsta raknas de, som forblifva desammma hos 

 individer lefvande under identiska eller analoga lo- 

 kalforhallanden, Sadana aro: l:o allmanna formen, 



