parne ligger pigmentet. Siklan iir i allmanhet ogals 

 byggnad afveii lios insecterna. Hos Crustaceerna i'o- 

 rekomma clervid alskilliga inodificafioner. Kristall- 

 kroppen later dela sig efter langden i fyra delar. 

 Mellan dess bas och cornea ligger en genomskinlig, 

 med pigment besatt niassa, och dess spets omfattas 

 till en del af en mjuk, genomskinlig kropp, likalc- 

 des tatt forsedd med pigmentkorn. Denna kropp om- 

 fattas afven af nervens bagarformiga utbredning. W. 

 linner saledes foljande delar i Insectcrs och Crusta- 

 ceers ogon: en Cornea, en pupil I (oppning i pig- 

 mentel), en humor aqueus (massan mellan cornea 

 och kristallkropp), en lens (kristallkr. , sannolikt 

 omgifven med en fin kapsel), en glaskropp (den 

 genomskinliga massan kring spetsen af lens), en syn- 

 nerv, en bagarlikt utbredd retina, och en tunn cho- 

 roidea. Jfr. Val. Rep. VI, 143. 



Fisiurer till Crustaceernas anatomi med kort 

 forklaring meddelar Milne Edwards i den nya uppla- 

 gan af CuviERS Regne animal, tab. 1 — 6, 55 bis, 

 56, 71, 76. 

 Sperraa- KoLLiKER, hvilkens "BeitrSge zur Kenntniss der Ge- 



schlechts-verhaltnisse und der Samenfliissigkeit wir- 

 belloser Thiere," Berlin 1841, lemna vigtiga bidrag 

 till kannedomen om konsforhallandena inom alia de 

 lagre hafsdjurens klasser, har om semen hos Crusta- 

 cea meddelat foljande. Decapoderna hafva inga ror- 

 iiga Spermatozoer i dessas vanliga, bekanta form, 

 blott ororliga "sfralceller." De storre celler eller 

 sackar, i hvilka dessa i stor mangd inneslutas, aro 

 hos Stenorhynchus phalangium , Hyas araneus. Cancer 

 Msenas, och C. Pagurus fria inom vas deferens och 

 runda eller ovala. Stralcellerna visa hos de tva for- 

 sta en nedtryckt 6-kanlig (St. phal.) eller nastan 

 rund (Hyas ar.) kropp med karna, och ilera korta, 

 fina, raka stralar. Hos de tva sistnamnda hafva de 



