ben. De framsfalla tva serier, en af IJmulus — 

 Apus — Daplmia — Cirripedia j en annan af Bran- 

 chipus — Cyclops — Lernaea. — Vid denna uppstall- 

 ning komma respiralionsorganernas olikheter ej i be- 

 Iraktande. De synas ej heller hafva del slora varde 

 scisom karakterer man hiltils tillerkant dem , da 

 flera modificationer forekonnrna inorn samma klass, 

 sasom t. ex. galar och tracheer lios ungar bland in- 

 secterna, limgor och tracheer hos spindlar, fullstan- 

 diga galar och hudrespiration hos Crustacea. Der- 

 fore bora ej heller Myriapodernas tracheer anses fram- 

 mande for denna klass, isynnerhet som just dessa ut- 

 gora ofvergangen till de verkliga insecterna. 



Hit horer: Duvernov, Considerations sur les 

 animaux articules, sur les limites de ce type et sur 

 la place, qu'il doit occuper dans les cadres de la 

 methode naturelle. Paris 184J , 8:vo, hvilket arbete 

 Ref. ej fatt se. 



Will har undersokt ogats byggnad hos In- Anatom. 

 secter och Crustaceer, (Beilrage zur Anatomie .e'deiar. 

 der zusammengesetzten Augen mit faceftirter Horn- 

 haut. Leipz. 1840, 4:o). Hornhinnans facetter aro 

 fyrkantiga hos Palaemon, Galathea, Astacus, Palinu- 

 rus, Pasiphaea^ sexkantiga hos Squilla, Pagurus, Por- 

 tunus och Ilia. Den bestar af lika manga stympade 

 pyramider som facetter, och pyramidernas yttre and- 

 ytor aro convexa, de inre plana, aldrig concava. De- ^^ 

 ras antal var hos Galathea 5400, hos Palfemon 3020. '^ 

 Under hvarje facett ligger en kagelformig eller py- 

 ramidalisk kristallkropp med spetsen vand mot ogats 

 inre, och hela denna kagia, utom den utat riklade 

 basen, omslutes af en bagarformig utbredning af en 

 fran n. opticus kommande, stundom, t. ex. hos Asta- 

 cus, ansvalld gren, hvilken utbredning yttersl slutar 

 mot facettens kanter eller mot en mellan cornea och 

 kristallkroppen beflntlig hinna. Mellan kristallkrop- 



