i60 



forhSllande till foinien; liSrformiga sadeslrAdar bil- 

 das s^ val el'ler l:o som 3:o och 5:o, de med 

 spiral-anda eJ'ler 3:o, l:o och 2:o, de iTnapphals- 

 lika efler 3:o ocli 4:o. — Denna ulvecklinj^ alvi- 

 ker alldeles Iran djurens ur agg. Nar en sadestrad 

 bildas genom en utvaxande ceil, kunde man anse 

 denna for ett aj^g, men ej nar flera bildas i en cell 

 som vid 2:0 och 3o. Deremot finnes mycken likhel 

 mellan sadeslradarnes bildning och djuriska elemen- 

 tardelars. — Sadestr^darnes former aro, ehurii olika, 

 dock slutna inom vissa granser. Naslan alllid aro 

 de lika inom slagtet, oflast inom familjen och klas- 

 sen. Hvarje djurart har blott en i'orm. K. urskiljer 

 (va hiifviidformer: l:o harformiga, som rora sig eiter 

 hela sin langd, antingen enkia eller spiialvridna; 2:o 

 knappn^lsformiga, med ororlig kropp af olika form, 

 och rorlig svans. Men dessa tva foimer aro pa langt 

 nar ej sa olika som formerna inom djurriket. — SiE- 

 BOLD har sett tva slags sadestradar hos Faludina vi- 

 vipara , men K. formodar denna asigt bero pa nSgon 

 lucka i observationen. — Ingen djurisk organisation, 

 ingen fortplantning iakttages hos sadestradarne. Hvad 

 Valentin (A. Bonn. XIX) sett pa dessa delar hos 

 bjornen anser K. ej kunna tydas som inre organisa- 

 tion. — Sadeslradarnes rorelser visa en for djurel 

 frammande enformighet. Dessa rorelser sta i noga 

 sammanhang med aflingskraften; de upptrada mesl 

 forst efler parningen inom honans kondelar, eller, 

 der en Scidan ej ager rum, i det aggen omgifvande 

 medium. — De aflagsnare momenter, som inverka 

 pS sadestradarnes lif aro i allmanhet de samma som 

 de, hvilka hafva inflytande pa organiska elementarde- 

 lar eller hela organismer. — Deras liflighet ar slut- 

 ligen bunden till den organism i hvilken de befinna 

 sig, och de do kort efter denna. PS dessa grunder 

 och cmedan hos en djurisk organism, i ett dess lef- 



