190 



la, ehiirii af bloll | vindling, mod sopla och siplio 

 venlralis. Men donna Spirula lii»;:i:or sasom alvoiis in- 

 sankt i bason af on kropp, som fullkomligt molsva- 

 rar rosfriim af ryggbenot lios Sepia, bildad af ofver 

 hvarandra lig-gande koner, liksonn strut i strut. Of- 

 vergangen bh'r annu mor tydlig, da man undersoker 

 Sepia sopioidea fran del terliara Pariserbackenet. 

 Denna visar verkligen i rostrum spar af en bojd al- 

 veus, mod sneda, tunna septa, och en ofullkomlig si- 

 phon. — Del andra ar Conoteuthis Dupinianns D'Ohb. 

 Belemnilernas fyra delar, del hornarlade ryggbenet, 

 alveus med dess septa, sipho, och rostrum, som om- 

 fattar alveus, finnas icke tillsammans hos nairot lef- 

 vande Cephalopodslagte. Endast Ommaslrephes visar 

 ell hornartadt, fast myckel smalt ryggben, som slular 

 med elt rostrum i form af en strut. Conoteuthis har 

 dessa samma delar, och i rostrum dessutom alveus 

 med septa och sipho. Skillnaden fr<^n Belemnites ar 

 egentligen den, alt benet hos delta slagte ar breda- 

 re, och alt rostrum ar mangfalldigt myckel storre 

 och mer utbildadt. — Ryggbenet har hufvudsakligeii 

 Ire funclioner. l:o ar dot bloll ell stod for om^if- 

 vande muskier. Ju mindre och svagare del ar, deslo 

 samre simmare ar djuret. Der det ar bredt men 

 langl, som hos Sepia, aro rorelserna annu tunga, men 

 der del ar langt och small, som hos Loligo, Oni- 

 choleuthis, Ommaslrephes, der aro de pilsnabba. Sa- 

 dana hafva de varit hos Conofeulhis. 2:o Ijenar rygg- 

 benet till simblasa hos dem, som hafva en alveus 

 (Sepia, Spirula, Nautilus!), och vidden af kamrarnc 

 tilltar som kroppens volum, och som Iroghelen blir 

 storre. Hos Conoteuthis voro de sma, liksom hos Be- 

 lemnites, och det i synnerhet niir man belanker tyng- 

 den af rostrum, som de borde molvaga. 3:o motstar 

 ryggbenet hafliga rorelser och stolar. Man vet nem- 

 ligen, att alia Cephalopoder rora sig mest bakal ge- 



