195 



Sa^pail, Hisf. nat. deg Ammonites suivie de la 

 d^sCripfion des especes fossiles des Basses-Alpes de 

 Provence etc. Paris 1842, 8:0, 4 pi. 



Nautili. QuENSTEDT har i Leonh. u. Bronn. n. Jahrb. 



1840, 253, undersokt Naulileernas hufvudsakligaste ka- 

 rakterer. Det raka eller bojda roret ar deladt i kam- 

 mare genom tvarliggande, ulat concava skiljevaggar. 

 Skiljevaggarnes kanter aro enkia, och hvarje s^dan ar i 

 n%on punkt genombruten med en oppning, i hvilken 

 skiljevaggen trattformigt utskjutes bak^t. Siphonen, be- 

 st^ende af en ledad hinna, gar genom alia dessa trat- 

 tar och faster sig i skalets spets. — Skalet bestir 

 af i\k lag, ett yltre matt, elt inre perlemorartadt, 

 begge bildade af talrika lameller. Det yttres till- 

 vaxtstrior aro bojda bakSt, parallelt med mynningens 

 rand. — Skiljevaggarnes trattformiga forlangningar 

 aro antingen korta, sa att den ena icke uppnar den 

 andra, eller langa, sa att den ena skjuter in i den 

 andra. Likval ^terst^r alltid, vid nedre andan af 

 hvarje tratt, ett litet stycke, der siphonen kan trade 

 i forbindelse med kammaren. — Siphonen omgifves 

 af elt eget kalksinterlager. I stora siphoner ser man, 

 att de i sin axis innehcilla en inre mindre sipho, som 

 till den yttres vaggar afsander str^ligt stallda lamel- 

 ler. Mellan siphonens inre och kammaren finnes in- 

 tet samband utan genom porositelen af den forres 

 kalksinterofverdrag. — Den lefvande Nautilus utbre- 

 d6r 6fver borjan af sista anfractus en flik af sin man- 

 tel, och ofverdrager detta stalle med ett tunnt horn- 

 artadt lag, hvilket vid tillvaxten standigt kommer att 

 ligga mellan alia anfractus. Det ses hos endast fS 

 fossila Nautili. — Frcin Ammoneer skilja sig Nauti- 

 lei lattellgen, afven derigenom, att hos de forra den tratt- 

 formiga forlangningen af skiljevaggarne ar riktad 

 uppdt. — Slagtkarakterer finnas inga andra an ro- 



