220 



folen och bakre delen af djuiel, skjuter mer pa 

 lanjj-den. Denna sednare del betiickes uf en "i-enom- 

 skinlig hinna, den blir i sitt inre mer klar och vid 

 dess spets synes ett knopplikt anhange, "la vesicule 

 caudale," ett organ, sonn saknas hos Lymnaeus och 

 Planorbis. Denna blasa utbildas mer, och fylles af en klar 

 vatska med runda (blod-?) kulor, hvilken cirkulerar 

 i kroppens hela inre, drifven fram och ater genom 

 bl^sans oregelbundna contractioner, omvexlande med 

 sammandragningar i vitellus-sacken. Vesiciila cauda- 

 lis visar i sitt inre fibrer, som gel fran ena vaggen 

 till den andra (nastan som i en hjert-ventrikel), och 

 vaggarne aro sammansatta af ruligt hopade celler. 

 En insankning under vitellus, midt emot clypeus ut- 

 marker folens framre grans. Framom denna uppkom- 

 mer en lob, som delar sig i tre pa hvar sida, for 

 att bilda munnvinklarne och tva tentakler. I de 

 framsta af dessa synes smaningom ogat och musk- 

 lerna. Kmedlertid har clypeus afven utbildat sig 

 mera och visar i sitt inre rudimentet till skalet, en, 

 snart flera kristaller. — Innanfor framre andan af 

 foten synes en aflang blasa, rudiment till nervringen. 

 Cellerna i vitellus hafva okats i antal, och man ser 

 bland dem pa hvarje sida ett tS-formigt band af 

 smarre karnceller, hvilket forf. ej kunnat utreda. 

 Vitellus blir nu, frSn spherisk, paronformig och dess 

 smalare del skjuter in i kroppen mellan clypeus och 

 tentakel-loberna. Da borjar narings-kanalen att bilda 

 sig emellan clypeus (anus) och muncavileten, rak, i 

 midten ansvalld, men smaningom bojd, slutligen med 

 afdelningar af mage och vriden tarm. Nar denna vi- 

 sar sig ingjufes i densamma vitellus (hvars narmast 

 liggande celler hela tiden aftagit i storiek) och cir- 

 kulerar mellan tarmen och vitellussacken. — Tredje 

 perioden. Clypeus som smaningom lagt sig ned, sa 

 all dess framre anda narmar sig munnen, visar i 



