259 



den v"''^ andiin al'skuren, i niidten convex, af lens, 

 som ncigot framskjuler, om^iCven af elt pii»menl lager. 

 Under lens utbreder sig bagarlikt, sasom retina, en 

 nerv, hvilken kommer fran den i en kanal langs 

 nnantelns rand liggande nervslrangen, som forsos 

 fr^n bade del bakre gangl. pa slutmuskeln och det 

 bakom oesopli. belagna. Krohn fann hos P. Jacobteus 

 nara femtio, hos Spondylus nara hundrade pa hvarje 

 sida, men varierande hos olika individer. De med- 

 lersta iiro slorre, och hos P. Jacob, slorre pa det fla- 

 ta skalels manlelflik. Han urskiljer (va subslancer, 

 en framre, lens, af talare consistens, och, skild deri- 

 frSn genom ett tunnt membranost septum, en bakre, 

 af fibros structur (corpus vitreum? Kr.), omgifven 

 af tva pigmentlager, det yttre gulrodt, det inre ett 

 silfverglansande Tapetum, hvilket fororsakar ogats be- 

 kanta glans. Begge substanserna aro omgifna af en 

 ofveralll sluten kapsel. Nerven stiger upp i cylin- 

 dern (slje^^en) och delar sig i tva grenar, af hvilka 

 den ena gar rakt fram till kapselns botten och der 

 forgrenar sig, den andra at sidan, genomborrar der 

 kapsein, gar upp till septum, och utbreder sig deri. 



Sedan man lange anlagit Bivalverna sasom her- skiida 

 maphrodiler, eller blolt qvinliga, var det Prcvost, 

 som forst visade skiida kon hos Unio piclorum, i A. 

 S. N. l:re ser. VII. Run. Wagner, Wgm. A. 1835, 

 SiKBOLD, och KiRTLAND, Sill. Journ. 1834, visade det- 

 samma hos andra arter af Unio och Anodonta. Den 

 sistnamnda uppgifver till och med i Sill. Journ. 

 XXXIX, 165, ett antal nordamerikanska arter, der 

 denna konsskillnad visar sig som formskillnad i ska- 

 iet. Afven hos Venus virginea fann Milne-Edvvards 

 skiida kon. A. S. N. XlII, 375. Att deremot Cy- 

 claderna verkligen aro hcrmaphroditer visade redan 

 SiEBOLD, och alt detsamma afven galler om Pecten 

 bar Milne-Edwards adagalagt i A. S. N. XVIII, 321. 



on. 



