261 



deni lios derma, liksom JoH. MiiLLEK , hafva paron- 

 formig kropp ocli en lang fin svans. 



Mariois de Puoce har iaktiagit. hiini Mylilus Bye^^, 

 edulis flytlar sig fian ell stalle till etl annat. Den 

 ulstracUer sin lot, ofta till ofver 3) cenlim. langd, 

 och faster, nried dess da liksom tangformiga spets, 

 en eller flera byssust radar, drager sig derpa framSt, 

 och slapper sin gamla byssus. A. S. N. XVIll, 59. 

 — Pa samma satl har, enligl DuFO, Avicula marga- 

 ritifera formagan att slappa sin byssus och bildar 

 sedan, trad for trad en ny. A. S. N. XIV, 213. — 

 KiRTLAND bar iakttagit, att nnga Unioner hafva ett 

 slags byssus, en trad, som utgar "fran basis af fo- 

 ten", och oftast ar fastad vid ett aldre individ, Sill. 

 Journ. XXXIX, 167. Detsamma har Lea observerat 

 i strida strommar, hvarvid blott en enda trad fanns, 

 "ntgSende fran manteln" (?). Gray anmarker, att 

 detta visar Unionernas frandskap till Arcacea, och 

 att de fiesta mollusker, enligt hans iakttagelse afven 

 Hafs-Gasteropoder, hafva formagan att bilda en bys- 

 sus nar de behofva den. 



Den corrosion af nates, som sa allmant forekom- 

 mer hos Unioner harleder Schmidt fran en sur vat- 

 ska, afsondrad i den derunder befinlliga karlrika 

 hala, hvilken Oken ansett for urinorgan. (?) Afrund- 

 ningen af bakre skalranden deremot harror fran bott- 

 nens harda beskaffenhet , och saknas der denna ar 

 mjuk. Bull. Mosc. 1842, 430. 



Om ska lets byggnad hos Ostrea se Lauri:nt i 

 Annales d'anatomie III, 53 — 55. 



Valenciennes har undersokt det bekanta for- 

 hallandet, att ostron stundom antaga en gron farg. 

 Det ar endast de fyra galbladen, inre ytan af labi- 

 alpalperna och tarmen anda till magen, som aro far- 

 gade. Fargamnet tyckes vara ett djuriskt amne olikt 

 alia hiltills undersokta orgauiska substanser. Dess 



