297 



i arrnloderna, som markes hos Encriniis, Plalycrintis, 

 Actinocrinus, Dimerocrinus Phill. Dervid synas piri- 

 ruilce ™ Iran ena sidan sedt — ej vara alternae, 

 ulan tyckas finnas pa hvarie led). Ledytorna visa 

 iipphojda ribbor forenade genom ligamenler, och aro 

 dessulom forenade genom elastisk inlerarlicularsub- 

 stans, och korla muskier belagna endast pa venlral- 

 sidan. Saledes sker armarnes bojning genom muskier, 

 slrackningen genom interarticularsubslans. Men icke 

 alia leder aro rorliga. Nagra aro forenade genom 

 ororllg sutur och hafva radierade ylor. En sadan 

 forening kallar M. zyzygium; det undre ledet, hypo- 

 zygale, har aldrig pinnula, det ofre, epizygale, all- 

 tid, men begge galla, i ledernas allernerande foljd, 

 blolt fur ett led. Laget af zyzygia ar for arlen be- 

 stamdt ocli karaklerisliskt. Hos Penlacrinus, Alecto 

 rosea och Aclinometra imperialis, bilda l:sta och 

 2:dra ledeina ofver hvarje axillare elt zyzygium, hos 

 andra Comatula? det 3:dje och 4:de o. s. v. — Pin- 

 nuloe finnas ej pa radialia. Pa brachialia sitter hos 

 Pentacrinus, A. rosea, och Act. imperialis, den for- 

 sta alltid pa yttre sidan af forsta epizygale, den an- 

 dra pa inre sidan af 3:dje ledet d. v. s. det forsta 

 rorliga, o. s. v. Axillaria sakna dem. (Hos de 

 fiesta Comalulae sitter forsia pinnula pa 2:dra rorliga 

 ledet, den andra pa epizygale (se vidare I. c.)). Le- 

 derna af pinnule hafva framat pa ryggsidan en spet- 

 sig processus J rorlighet och muskulatur ar som arm- 

 ledernas. Nya leder bildas pa armar och pinnulse en- 

 dast i andan, aldrig genom interpolation. — Peri- 

 soma kallar M. den hinna , som, utgaende fr^n kan- 

 terna af radialia, hvilka aro att anse sasom forbeningar 

 deraf, forenar* dessa och slar sig om uppat, betacker 

 skifvans ventrala yta, ofvergar derifran pa armarne, 

 betacker sasom en brygga deras ranna , utan att be- 

 klada densamma, och grenar sig ul ofver pinnula?. 



