308 



stiidonis bas! pa Cfdaris-artcr. — Tuhcrcula miliaria 

 aro taliikare och, liksom sjolfva platarne, visa de en 

 alternerande slallning. — Anlalel af pori p^ ambu- 

 lacra varierar nagot. De sta oflast i 5 par for hvarje 

 pimartuberke! af area ambulacralisy men stundom lill- 

 hor ett par Iva tuberkler. — Af apicalplatarne mot- 

 svara genital-plalarne arese interambulacrales, ocu- 

 larpL a. ambulacrales. (''Hvarje ocularplat har en li- 

 ten trekantig grop med en perforation i dess Fiigre 

 deF. Nar djurel lefver aro dessa perforalioner fyllda 

 med en rod membran eller subslans, som kan anses 

 analog med del s. k. ogat hos Aslerias'^j Forbus 

 Brit. Slarf. 152.) Analplatarne aro mer oregelbundet 

 slaflda och af olika storFek. — Med afseende pa ska- 

 lets tillvaxl tyckes V. vilja nagot skiija sig fran 

 Agassiz's asigter,- vi hanvisa i delta afseende tilt 

 sjelfva arbetet. — Nar man invandigt borttager Ari- 

 stotelis lykta, ses den kalkring, som faslad vid ska- 

 let utgor dess stod. Denna ring bildar, der tva zonae 

 poriferae convergera, en bage, auricula, hvilkens lu- 

 men svarar mot suluren i area ambulacralis. — Mi- 

 croscopiska byggnaden af skalet och taggarne under- 

 sokes pa det noggrannaste. — Det flimmer-epithelium 

 Ehrenberg vill hafva sett yttersl betacka pigment- 

 hinnan, har hvarken V. eller Forbes kunnat finna. — 

 Genom hvarje por af ambulacrum utslrackes ett sug- 

 ror, "tube ambulacraire'*, och V. anmarker ganska 

 rikligt, att desamma, och ej taggarne sasom Ac. 

 forut ville, aro djurets egentliga rorelseorganer. 

 Hvarje sugriir slutas med en sugskifva, bekladd 

 med en i slraliga veck liggande hinna, och dcrun- 

 der af forst en rund kalkskifva af vanligen 5 lika 

 slora stycken, tatt genombrutna med hal, samt der- 

 under ytterligare en manghornig, likaledes criberad 

 ring. Sugrorets inre halighet gar fian oppningen i 

 skifvans mcdelpunct till de under pori belagna gal- 



