310 



en fid iiro sfjolkade, och Sarss observalfoner pa 

 Asterias sanguinolenla. — Pa miinnhinnan (membr. 

 oris) urskiljer V. labia, de svagt ultryckta flikar, hvilka 

 narmast omgifva fanderna, och finner stundom (hos 

 E. brevispinosiis) labia externa och interna. Han de- 

 lar membr. oris i tva regioner, den inre, fran munn- 

 oppningen till den inre cirkein af munn-pedicellarier; 

 den yttre fran denna cirkel till skalets kant. — Munn- 

 hinnan bar 10 slorre platar, hvarje med ett lial for 

 ett ambulacralror, och dess samband med de inre 

 galarne. Dessa platar aro omgifna af en krets min- 

 dre platar, och andra annu mindre, af natformig 

 byggnad. Munnhinnans vafnader beskrifvas noggrannt. 

 Dess ytire organer aro foljande. Fern par sugror utga 

 genom hvar sin plat, och aro bildade i likhet med 

 de andra sugroren, men kalkskifvan ar mindre ut- 

 bildad, och ringen saknas. — Munnhinnans pedicel- 

 larier aro p. ophiocephalsej deras hufvud bostar af 

 tre stycken, hvardera af en bredare basaldel och en 

 ofverdel, som ar skedformig, kolad, cribrerad, i kan- 

 ten tandad; stjelken ar som hos p. tridactylae. Dess- 

 utom barer denna hinna sma microscopiska laggar. 

 — Tandsystemet, Aristotelis lanlerna, bestar af5sym- 

 metriska delar, hvardera af 3 stycken, pyramiden, 

 falx, och corpus Y-forme Vau, elJer Kompassen. 

 Dessa delars sammanhang och microscopiska textur, 

 deras muskier och ligamenter beskrifvas noggrannt. 

 Hvarje af de 5 styckena innehaller en tand, i spetsen 

 hard, bakat fortsatt i en mjuk del, pluma, samman- 

 satta af olika lager. — Vid sidorna af pharynx, ul- 

 med dess ansvallningar (bourrelets), innanfor vissa 

 ligamenter, som fasta ph. vid falx ligga 5 spindel- 

 formiga organer, om hvilkas nalur V. ar osaker. De 

 se ut nastan som nerver, men samla sig ej till na- 

 gon ring kring oesophagus. Denna ar invandigt be- 

 lackl med follikler i langsrader, Iroligen secretions- 



