312 



miisklpr och hinnor delncJl i flora orcgofbundna rum. 

 Langs efler dess ena yla luper "un corps semblable 

 a un vaisseau'*. Fran nedre andan af hjortat at'gar 

 en karlsfam till lantcrnan, och bifdar mellan pfia- 

 rynx och oesophagus eft ringkarl, som V. anser for 

 arterieh. I motsalt riklning gar ett annat karl till 

 anus och bildar deromkring ett arterielt ringkarl, 

 hvilket afger 5 arterisB genitales. Ett annat yftre, sma- 

 lare ringkarl (venost V.) kring lanlernan, en arteria 

 intestinalis, som foljer tarmen mot rectum, och ett 

 annat yttre intestinalkarl, som ofvergar i recti ring- 

 karl, samt en arteria och vena branchial is, aro de 

 karl V. synes hafva funnit. For de theorier ban pa 

 dessa sparsamma observalioner uppgor, maste vi han- 

 visa till boken. Vid lanternans yttre ringkarl finner 

 han fern blasformiga organer, anlingen analoga med 

 Cephalopodernas venosa appendices, eller ock kort- 

 lar. — Nervsystemet ar sadant KnoiiN beskrifvit det 

 (se nedanfor)^ hvarje branchial-nerv slutar i ett af 

 dc af Forbes och Agassiz for ogon ansedda orga- 

 ner. V. bar afven funnit spar till ett nervsystem 

 for tarmen och hjertat, anastomoserande grenar ut- 

 gaende fran nervringen. I ogoncn bar Valentin al- 

 drig funnit nagon lens, ejheller i dem hos Asterias, 

 — Om kalkskelettets microscopiska byggnad jfr af- 

 ven Valentin i Bull. Brux. VH, 11, 81. 



KnoHN bar i M. A. 1841, I5 A. S. N. XVI, 

 287, lemnat undersokningar af nervsystemet hos Echi- 

 nus och Spalangus. Hos det forra slagtet bestar det 

 af en pentagonal ring omkring boijan af oesophagus, 

 fa lineer fran munnen. Den ar ofta fiirgad, violett, 

 griin. Fran hvarje horn af penlagonen afgar, mot 

 mellanrummet af tva pyramider, en latt under ska- 

 let liggande nervstam, som begifver sig till motsva- 

 rande bagformiga apophys, och derefter foljer den 

 zic-zaclinea, hvilken bildas af foreningen mellan hvarje 



