330 



kring miinnen, utan bloll pa ofverlappen. Bakom dem ser 

 man Iva svarla punkter, som forekommo hos alia in- 

 divider, men ej hos S. nudus. Dessa punkter formo- 

 dar G. vara ogon. 



Slernaspis tfjalassemoides Ono liar Khohn no- 

 gare undersokl. Den med en cylindrisk framstaende 

 del forsedda andan ar ej hufvudet, som 0. anlog, 

 utan stjerten, den s. k. snabein ar en anal-process, 

 och hvad han ansag for kloak ar munnhalan. Ofver 

 denna, under Ottos s. k. vesicula analis, ligger 

 hjerngangliet, och afsander tva commissurer, hvilka 

 undertill sammantraffa med bukstrangen, som ar en- 

 kel och baktill ansvaller till ett langt ganglion. Nerv- 

 systemet liknar saledes pa det hela det hos Sipuncu- 

 lus. Tarmen, 4, 5 gcinger sa lang som kroppen, ar 

 nastan jemnsmal, blott med ett, U tum langt, vidare 

 sfycke, som ar svartbriint af en af sma klubblika 

 blasor bestaende subslans, troligen lefver, lik den hos 

 I^umbricus och Hirudo. Hvad Otto anser for lefver 

 ar enligt Kr. ett outredt organ, utan direkt samman- 

 hang med tarmkanalen. De vid analandan belagna 

 skifvorna bar Otto ej nojaktigt beskritvit under namn 

 at' verrucae frontales. Enligt K. torde de vara galar, 

 likasom caudalbihangen hos Priapulus. Konen aro 

 skilda. Hvad 0. angifver som manliga konsorganer 

 har K. ej aterfunnit, men deremot sett testes liafva 

 samma form som aggstocken, men en fastare vafnad 

 och hvitgul farg. Ductus seminiferi ga, som aggle- 

 darne, jemte hvarandra framat, afsmalna och ofverga 

 i yttre processus lika honans. K. fann i dem fila 

 spermatica. M. A. 1842, 426. 



Enligt Sir J. G. Dalyell kan Hololhuria fusus re- 

 producera hela hufvudet med alia dess tentakler. An- 

 dra arter dela sig frivilligt pa midten i [\h eller 

 flera slycken, som sedan vaxa ut till fullstiindiga 

 djur. En enda lade p^ en nalt 5000 agg. Ungarne 



