272 



area och haflbimd skiljer P. ivlin Delfhyris och Or- 

 this. Af inlrycken pa insidan af de bada skalen ser 

 man, alt spiralarmarna stall, sorn hos Orbicula, med 

 spetsen mot det ofre skalel, hvilket dcri*^enom ofta blir 

 buckligt, och tva njurlika, glalla lameller pa ytlre 

 sldan om armarne tyckas hafva bildat stod for dessa. 

 Sliitmusklernas inhyck aro mycket starka, och lef- 

 verns serdeles lydligl. Oanska egendomligt for delta 

 slagte ar det langa slapet, som bildas deraf, att, sk- 

 som V. B. anmarker, sedan djiirets alia vigtigaste 

 organer aro fulll utbildade, borjar maniein att for- 

 langa sig utat, men bojer sig dervid ned i rat vinkel 

 mot musslans plan. Komngk, som 1. c. 147 beskrifvit de 

 fiesta kanda Producti, hanvisar pa delta slaps starka 

 utbildning hos P. proboscideiis och tror, med anled- 

 ning deraf, att dessa djur, hvilka visserligen icke 

 kunnat lefva fria utan att forstora de langa fina ro- 

 ren, som utga fran lasranden, varit fastade genom 

 muskier utgaende mellan skalens fria kanter. Hos 

 P. proboscideus ser man nemligen de begge starkt 

 forlangda skalen tillsammans bilda etl langt ror, (stun- 

 dom tvenne), som mot andan ar sammandraget och 

 har ett litet hal. Ref. vill dock har hanvisa pS annu 

 en mojiighet, neml. att Producterna lefvat djupt 

 inbaddade i lera, eller i de ofta med sand och 

 allehanda fragmenter fyllda mellanrummen i koral- 

 stockar. Da har det kunnat vara nodvandij^t att 

 manlcin pa delta vis forlangt sig for att uppna friski 

 vatten och rorens nytla ar dS afven tydlig. — I in- 

 delningen skiija sig v. B. och K. Den forre faster 

 sig i framsla rummet vid ofverskalets form, om det 

 ^r jemnt hvalft (dorsati), eller med en insankning i 

 midten, framkallad af en genom spiralarmarne foror- 

 sakad uppdrifning pa sidorna (lobati). Dernast kom- 

 ma tva olikheter i formen af ribborna pa skalens 



