289 



na kanal ocksd sannolikt ar flerfaldig, torde dessa 

 kiirl afven vara del. Man kiinde anse madreporpla- 

 ten jemforlig med den knopp hos Comatulae, som 

 motsvarar stjelken hos andra Crinoideer, men da den 

 stundorn ar constant flerfaldig, synes denna analogi 

 ej riktig. 



KoLLiKER liar i sin ofvan p. 4 cit. skrift be- 

 kraftat Valkntins, Run. Wagners, Mikschkrs och Pfc> 

 TERs's upptackfer af ski Ida kon hos Echinoderrnerna, 

 Spermatozoa hos Asterias rubens, violacea och pap- 

 posa hafva alia en rund kropp och en mycket fin, 

 barformig svans. Hannarne af Ast. rubens aro yt- 

 terst sallsynta, I mot 50 honor. Testes ligga p^ 

 samma stalle som aggstockarne, aro smalare, iangre, 

 och hvitaktiga. Deras yta, liksom aggstockarnes, 

 ar besatt med. flimmerhar. Hannen tycktes hafva Iangre 

 och smalare stralar. Hos Ast. violacea besta testes 

 af langa, straligt fran iitforsgangen utgaende sma blind- 

 tarmar, som hafva rosenkransartio:a runda ansvallnin- 

 gar. De innehalla spermatozoer och celler af finkor- 

 nigt innehall. 



Hos Ophiura fann Rathke aggslockarne nagot olika 

 hos olika arter sasom 0. lacertosa (?), nigra och aciile- 

 ata, dock egentligen endast i afseende pa de sack- 

 formiga lobernas antal och fordelning. I andra in- 

 divider innehcillo samma sackar sperma. Neueste 

 Schr. d, naturforsch. Ges. in Danzig IH, iv, tl6. 



I en "Notise sur quelques points de I'organi- 

 sation des Euryales, accompagnee de la description 

 detaillee de I'espece de la Mediterranee, Neufchat. 

 1840, 4:o", har AoASSfZ undersokt delta slagtes for- 

 vandtskap till de ofriga Echinodermerna. 



Sars, af hvilken vi hafva att vanta en ulforlig Uiveck- 

 afhandling om Asteriernas utveckling har i M. A* '"^* 

 1842, 328, meddelat, att A. sanguinolenta och A. 



Prof. Loi'ens Arsb. i84o—r84i- *^ 



