322 



hvardera folja en karlsfam och stracka slg till kloa- 

 kens mynning. Nerven ligger pa kroppons Ivarmii- 

 skelstralum, karlet mellan tva langsmuskler. Nerv- 

 stammarne aro i borjan runda, blifva sedan flata, och, 

 sasom Echini, fa en svag langsdelning. Sidogrenarne 

 syntes afven har folja karlgrenarne, men aro mycket 

 fina. Hos Hoi. Iriquetra D. Chiaje aro nerverna 

 hogroda. 



For analomien af Hoi. tubulosa se Regne Ani- 

 mal nya upplagan pi. 18. 



Af del hitlills tropiska slagtet Synapfa Esch. 

 bar QuATREFAGKS funnit en ny art vid Kanalens kuster, 

 och beskrifver den i A. S. N. XVH, 19, med myc- 

 ken noggrannhet. Det ar bekant, att detta genus 

 lillika med Oncinolabes Br. saknar inre respirations- 

 organ. S. Duvernaea Q. ar 10 — 12 t. lang, rosen- 

 fargadt genomskinlig, med 12 pinnerade tentakler, 

 hvardera pa ofre sidan forsedd med 8 i tva rader 

 stallda sugvarlor, och anus terminalis. Den lefver i 

 sallskap med Arenicola i sanden nagra fot under 

 vattenytan, och bildar ofver sitt hal smii hogar like 

 mullvadens. Den later skara sig i stycken, och dessa 

 fortfara att lefva, ja, den afskiljer sjelf delar af sin 

 bakre anda, som sedan krypa omkring utan att lik- 

 val reproducera sig. Afven i sott vatten kan den 

 lefva flera dagar. Den narer sig af organiska amnen 

 blandade med sanden, hvaraf dess tarm alllid ar upp- 

 fylld. Huden bestar af tva lager, ett yttre epithe- 

 lium och ett corium. Det forra ar ytterst tunnt och 

 visar inga celler (?), hvarfore Q. anser det tvifvel- 

 aktigt. Corium ar af granulos textur och innehaller 

 de roda pigmentkulorna. Det ar fullt med koniska 

 upphojningar af tva slag. En del nemligen innehSlla 

 de af EscHSCHOLTz upptiickta ankarformiga hakarne, 

 hvilkas raka skaft slutar i ett halfcirkelformigt led- 

 hufvud, som arlikulerar med den smala andan af en 



