350 



hvilka vid sammandragning fa tvarrynkor, och der- 

 vid oka sin diameter. Man scr dcrvid nas-ra af dem 

 sammandraga sig under det andra slappa boja sig, 

 och sjelfva contraclionen skor ej heller lika ulefter 

 hela langden af en sirang. Sirangarna bilda platta 

 band, alltid till antalet ^ sa manga som fentaklerna, 

 borjande vid spincter oris och npphorande mot den 

 bakre, genomskinliga tredjedelen af truncus. — iVa- 

 ringsorgancr, Munnen ar hos E. Beautempsii och 

 Harassii koniskt framstaonde, hos E. timida belagen i 

 centrum af den flata discus. Den omgifves af en 

 sphincter af cirkelfibrer, ofver hvilken ytlre huden 

 gar in for att bilda oesophagi och intestini inre epi- 

 thelium samt peritoneum. Qvsophngus, hvars vaggar 

 invandigt aro besatta med starka veck, ar omgifven 

 af tva muskel-lager, transversela och longitudinela , 

 bada, liksom hos Synapta, till texturen lika krop- 

 pens transversala lag. Pa yttre sidan ar denna ca- 

 vitet betackt med en fortsattning af peritoneum, som 

 har har fargade langsstrier af ett kornigt pigment. 

 Dessa langsstrier ofvergS i 8 band, hvilka i lika 

 manga segmenter dela den cylindriska, vida tarmen, 

 hvars vaggar aro af en ytterlig tunnhet, och endast 

 bakat visa spar till tvarmuskler. Den slutar vid krop- 

 pens bakre tredjedel. Fran samma pigmenlband afga 

 afven 8 starka ski Ije vaggar, som genom hela tarmen, 

 och bakat derutofver, sta med sina inre rander fria 

 i djurets langdaxel. De besta af muskelplaner, hvil- 

 kas fibrer aro af samma textur och diameter som de 

 i kroppens langsmuskler. Dessa skiljevaggar bekladas 

 af peritoneum, hvilket ofverstiger deras bredd for att 

 afven omsluta ovarium, och visar flimmerhar ofver 

 allt der det ej ar betackt med pigmentlager. Ne- 

 danfor tarmen blifva dessa skiljevaggar allt smalare, 

 och deras fibrer forena sig med langsmusklernas. — 

 Vid det huden ingAr genom munnen sammansmalta 



