380 



hafvet; Agalhistega (re gemensamma, elt allantiskl. 

 Saledes af 23 sydamericanska slagten aro 10 gemen- 

 samma for begge kusterna, 11 egna for de atlanliska, 

 blott 2 for sydhafvels. Men ocksa ar den vestra ku- 

 sten sa brant, att elt omatligt djup vidlager redan 

 pa ett afstand fran stranden af ^ Lieue, och blolt en 

 smal rimsa aterstar for Foraminifera att beboj pS den 

 ostra kusten deremot foljes kusten af ett balte, mer 

 an tva grader bredt, som har ett for dem passande 

 djup. — I Vestindien ar Cuba sardeles rikt pa fo- 

 raminifera, saval i jemforelse med de andra Vestindi- 

 ska oarne, som med ofriga orler pa jorden, adriati- 

 ska hafvet undantaget. Cuba ager 118 arter, en ti- 

 ondedel af alia kanda. — Af 43 vid Canariska oar- 

 ne samlade arter voro 7 gemensamma med Frankri- 

 kes, hvaraf en med dess atlantiska kust, 6 med me- 

 delhafvet^ 4 aro tropiska former, och 5 aro gemen- 

 samma med Italiens och Osterrikes tertiarbildningar, 

 en med Pariserbackenet. P^gendomliga aro 31 arter, 

 som i allmanhet hafva medelhafvets habitus. 

 Geoiogisk Ofverraskande aro de upplysningar vi vunnit 6f- 



\ing.' ^^^ dessa djurs geologiska utbredning. De forekom- 

 ma i den tertiara grofkalken vid Paris anda till 3 

 billioner pa kubikmelern, sa att denna hufvudstad ar 

 till storre delen byggd deraf, D'Orb. I. c. I skrif- 

 krita och kritmergel pS manga stallen i Europa, vid 

 Libanon, vid Nilens stander, i det inre af Nord-Ame- 

 rica bilda de slorre delen af massan, Ehrenberc I. 

 c, D'Orb. Mem. soc. geol. 1840, V, Bull. XI, 38; 

 Leonh. u. Br. n. Jahrb. 1841, 365, v. Hagenow ib. 

 1841, 272, 1842, 573. — I Stonesfield-skiffern och 

 andra till Oolithen horande hallearter hafva Tennant 

 och Darker funnit dem, enligl Buckland i A. N. H. 

 IX, 166, James Ed. n. phil. Journ. XXX, 441. De- 

 samma funno dem afven i kolforande kalken i Der- 

 byshire, och Ehrenberg i Bergkalken vid Onega. 



