382 



profningar af den enos som don andrcs asigter. En 

 sadari (ill formon fur Ehrknberg har Wf.RNFXk i 

 Sallzbiirg gifvit, hvllken infor Vetenskaps-Akademien 

 i Berlin framlagt utforliga teckningar af 220 arter 

 Infusorier enligt egna undersokningar. 



Stirbel die Grundformen der Infusorien in den 

 Heilquellen nebsl allgemeinen Bemerkungen iiber die 

 Entvvickeliing derselben. Frankf. Jiigel 1841. Isis 

 1841 , €24. 



Bailey har i Sill. Journ. XLI,, 284, gifvit en 

 ofversigt ofver klassen efter Ehrenrerg. Af samma 

 syfte ar Pritchard, a history of Infusoria, living and 

 fossil, arranged to the "Infusionslhierchen of Eh- 

 renberg", pr. 30 sh. 

 Geogr. ut- Den forsta Infusorie-Fauna ar RiESS Beytrage zur 



'^*^ "'"^' Fauna der Infusorien um Wien, 1840, 8:o, en upp- 

 rakning af 360 arter. — For (Calcutta uppraknar 

 Cantor omkring 40 europeiska arter, A. N. H. IX, 

 362, 493. 



Anatomi. ROTATORIA. — Dessa bilda med Albertia Duj. 



(se foreg. Arsb. p. 373) och Tardigraderna Dujardins 

 klass Systoh'des. Han anser de af Ehrenberg sasom 

 muskier, nerver och karl ansedda delar annu ganska 

 tvifvelaktiga. De roda flackar E. tyder sasom ogon 

 vill han endast med tvifvel antaga derfor, emedan de 

 synas mindre utbildade hos fullvuxna individer an hos 

 de unga, och aro mer eller mindre tydliga efter ^rs- 

 tid och vistelse-ort. Nervsystemet skulle enligt Do- 

 yeres iakttagelser pa Tardigraderna vara helt olikt 

 det af Ehrenberg beskrifna, hvarvid dock bor an- 

 markas, att Tardigraderna ej i ofrigt visa sardeles 

 stor ofverensstammelse med Rotatoria. Rotiferernas 

 sporre ar snarare tentakel, kanselorgan, an genital- 

 eller respirationsorgan. Till respirationen hora dere- 

 mot sannolikt de af E. sasom testes och vesicula se- 

 minalis tydda inre delar. Jfr afven Doycre, A. S. 



