390 



Alt fargen i den roda snon afvcn liarror af In- 

 fusorier hafva Suutllwohtii ocli Vogt adagalagl. Den 

 forra fann Astasia nivalis, Gyges sanguineus Sh. , 

 jemte andra kulformiga arter, som forut blifvit rak- 

 nade till Protocoocus, Volvoxartade djur, och andra 

 liknande Pandorina hyalina och Monas gliscens Ehhb. 

 Han tror, alt dessa former lata urskiija sig fran de 

 med dem forekommande alger, Protocoocus, Haimato- 

 coccus, Gloiococcus, och meddelar en rikhaltig litteratur 

 i Bibl. univers. Geneve, nouv. ser. N:o 50, Febr. 1840. 

 Vogt fortsatle dessa undersokningar under ett langre 

 vistande pa Aargletschern. Han fann Shutlewohths 

 Astasia nivalis hafva ett fast, framtill oppet skal och 

 talrika flimmertradar, hvarfor han slaller den bland 

 Ehrenbergs Peridinia. Gyges sanguineus Sh. ar orik- 

 ligt ford till detta slagte, och reproduceras genom 

 sma blasformiga gemma?, hvilka tillvaxa, losa sig af, 

 och visa mycken likhet med Pandorina hyalina Ehrb. 

 Till Gyges Ehrb. raknar V. deremot ett kulformigt 

 vasen inneslutande 4, 5 morkroda individer med 

 glasklart skal, ofta grupperade till ett kors och utan 

 rorelse. Dessutom fann han en Bacillaria, en Tardi- 

 grad med tvS hakar pa fotterna och en varietet af Phi- 

 lodina roseola, se ofvan. Ed. new. phil. Journ. Juli — 

 Oct. 1841; Fr. Not. XXI, 22. 



Men ej nog, att infusorier gifva farg at storre 

 massor af det element, i hvilket de lefva, de gifva 

 afven forandrad form at jordytans fasta delar. Eh- 

 RENBERG har visat, att i den gytlja, som fororsakar 

 iippgrundningen af Hera preussiska hamnar, kiselinfu- 

 sorier inga till en betydlig del. Vid Wismar utgora 

 de tV deraf, och 6840 cub. fot upphemtas arligen 

 som endast deraf besta. Vid Pillau bilda de arligen 

 en massa af 72,000 till 144,000 cub. fot, vid Swi- 

 nemiinde ^ till 1 af del upphemladc muddret. Nilens 



