99 



delbar beroring mcd kaniaii, vitlgar sig under till- 

 vaxten, skiljer sig derigenom fran karnaii, och niel- 

 lannimmet fjlles gcnoni endosmose, men om derinnel 

 visa sig nagra korn, da liafva de blifvit utfallda der, 

 ur den klara vatskan, som genomtrangde hinnan. 

 Vi se, att denna tbeori ej intrafTar pa forballandet 

 bos Actopon; der fciregar hvad man sednare kallat 

 ccllbildning omkring innehallsportioner. — Hum 

 bof man da betrakla den salunda bildade membra- 

 nen? Hos bogre djur ato membranerna samman- 

 satta af tydliga elementer, fibrer, celler; de aro 

 organiserade och kunna med latthet franskiljas och 

 isoleras. Anviindes denna karakter pa membranerna 

 bos liigre djur, sa l)orde man afven der kunna ur- 

 skilja en organisation, och en dubbel begransnings- 

 linia sasom uttrycket af tjockleken. Men hvilket 

 ar det vissa tecknet till organisation? Cellmembra- 

 nen bos vaxten ar bomogen, utan igenkannelig struk- 

 tur, ocb anda fornekas den icke. A andra sidan se 

 vi bos embryoner och lagre djur organiserade, ge- 

 latinosa eller viskosa amnen forete en viss samman- 

 ballning, i kraft af bvilken de antaga ocb bibeballa 

 bestamda, serdeles kullika former, som visserligen 

 icke begransas af membran. Bor man da saga, att 

 membran icke ar tillstiides der, bvarest den yttre 

 formen kan foriindras genom diffluens? Visst icke. 

 liar finnas nemligen talrika ofvergangar. Det yttre 

 lagret af en vitelluskula antar smaningom fasthet, 

 ocb efter nagon tid se vi, der, bvarest forst ingen- 

 ting sadant kunde markas, ett temligen fast, spanstigt 

 lager, som remnar under tryck, later sitt innehall 

 sa ut, och aterstar som en tom sack. Har ar en 

 membramj men hvar ar giansen, som den ofver- 

 gick for att blifva en sadan? Membran bor man 

 kalla bvarje lager af organiskt amne, som genom 

 tathet ocb sammanhallning skiljer sig fran det con- 



