71 



hladet. Ciliarbladet ar den omedelbaia tbitsattniii- 

 gen af den sack, som omgifver inelfvorna. Dess 

 rand ofverskjuter nagot galbladet, och denna rand 

 (som Owen kallar: den skalet afsondrande delen) 

 ar i kanten nagot fortjockad, hvilket tydligen upp- 

 konimer deraf, att ciliarbladet slar sig om i kanten 

 for att forena sig med galbladets rand. Harigenom 

 bildas en kanal, fylld af muskeltradar, lika dem i 

 stjelken, riktade inifran utat, i yttre andan oredigl 

 forflatade ocb omslagna liksoni bladet. Bladens fore- 

 ning betingas genom det af Owen upptackta man- 

 telkarlet, son^i forloper langs mantelns hela rand, 

 och ar mera en slags sinus an ett kiiil. Straxt 

 bakom detla foljer ciliai'apparaten, som bestar af 

 hinnaktiga ror, omgifna af muskelfibier, tva med 

 randkiirlet parallela tvarmuskler och de i loren sit- 

 tande cilierna. Ciliarroren intaga hela rummet mel- 

 lan andan af galarna och randkailet. De besla af 

 en egen, fin, krusig, som det synes pa liingden strim- 

 mig hinna. De aro fast forenade med ciliarbladet^ 

 lost med galbladet. Muskeltradarna, som omgifva 

 dem, lopa parallelt med dem, d. v. s. inifran utat. 

 Langs med randkarlet loper en temligen ansenlig 

 muskelmassa, hvars fibrer, riitvinkliga mot ciliar- 

 rorens, omfatta de yttre, oppna andarna af roren 

 och aro fastade dervid, medan en annan alldeles 

 likadan muskelmassa, parallel med denna, omfattar 

 deras inre andar. Cilierna aro langa, sproda, na- 

 stan glasartadt brackliga borst, som med halften af 

 sin langd sitta i roren, och med en fjerdedel deraf 

 ofverskjuta skalels rand. De aro sjelfva ihaliga, pa 

 langden ribbade ror, som likt equisetum-stanglar 

 hafva en mangd tvarafdelningar, liksom leder, som 

 aro liingst der borstet ar tjockast, hvilket ar vid 

 andan af ciliarroret, der borstet trader ut ur detta. 

 Derutanfor afsmalnar borstet, far kortare leder och 



