70 



Brachio- VoGT bar i Neue Denkschriften der allgemel- 



ilu^nia. »^" schweitzerischen Gesellschaft fiir die gesammten 

 Natuiwissenscliaften, VII, gifvit anatomien af Lingula 

 anatina. Stjelken, som faster musslan vid klipporna, 

 ar bredare och tjockare nannare skalet, bvars spet- 

 sar liksom ligga inskjulna deri. Den bestar af en 

 yttre boriiskifva ocb eii inre inuskelmassa. Horn- 

 skidan bestar af sannolikt spiralformiga, sproda rings- 

 fibrer, och ar fiistad i den vinkel, som skalspetsarna 

 bilda nied bvarandia. Muskehnassan ar omgifven 

 af en mjcket tiinn ocb fin binna af skilda, breda, 

 ringformiga band, Muskelmassan bestar af liings- 

 fibrer i knippen, som komniunicera med hvaratidra, 

 aro fiistade vld inre ytan af den tunna binnan, lopa 

 oafbrutna fran ena andan af stjelken till den andra, 

 ocb fiista sig pa skalens inre yta. Fibrerna likna 

 temligen deni i liogre djurs ovilkorliga muskier. 

 Genom dessa musklers sammandragning forkortas 

 stjelken, ocb musslan oppnas nagot litet derigenom, 

 att de mot bvarandia vanda inre ytorna af laset 

 narmas intill hvaraudra. — Mantelns form ar muss- 

 lans, endast dess cilier framsta nagot utom skalets 

 rand. Man urskiljer latt tva delar af manteln, de 

 fria bladen, ocb den fastade, visceralmassan betac- 

 kande delen, en tunn, genomskinlig binna af cell- 

 vafsfibrer, som ofverallt ar fastad intill kroppsba- 

 lans sidoviiggar, och derifran fortsatter sig som de 

 fria bladens ciliarmembran. Dessa blad aro nem- 

 ligen framtill, baktill och ofvan ganska fria, endast 

 med en smal rand, men nedtill, der fangarmarna 

 aro gomda niellan dem, intaga de ungefar en tredje- 

 del af musslans langd, likval ar det bogra bladet 

 icke sa fritt som det venstra. Dessa fria blad be- 

 sta nu af tva blad; det yttre motsvarar manteln 

 bos Acepbalerna och bor kallas ciliarbladet, det inre, 

 som blott ar latt vidhaftadt vid det yttre, ar gal- 



