65 



glasklara celler, som mycket likna dem i Phallusias 

 och andra Ascidiers hylle. Enligt Quatrefages be- 

 tacker epidermis musslans skal utvandigt, derma 

 inviindigt; utefter visceralmassan bilda begge eii 

 niantelbetackning af ytlerlig tuiinhet, derefter mot 

 paletterna ett tjockare hylle och skiljas der af en 

 spongios, erectil vafiiad. Mantehi har ririgmuskler 

 och svagare longitudiiiela. I kroppens framre iinda 

 ligger "le capuchon cephalique", som lik en fall af 

 de yttre betackningania upptages i snackans halig- 

 het. Delta organ, som ar foten, har fyra starka 

 muskelstriingar, stiillda parvis, utaf hvilka de ofra 

 fiista sig vid den fibrosa kapsel, som innesluter kri- 

 stallstylen. Genom dessa fyra muskier kan capu- 

 chonen roras af och an. Vid paletternas bas ar en 

 bred och tjock muskelring, hvars oppning genoni 

 en muskulos mellanvagg ar delad i tva, sifonernas 

 inre oppningar. Sifonerna hafva lingmuskler och 

 longitudinela, de sednare med sitt faste i muskel- 

 ringen, fran hvilken ocksa afga framat skilda knip- 

 pen af muskelfibrer. Skalen narmas hvarandra ge- 

 nom en enda slutmuskel, som Deshayes vill ansa 

 uppkommen genom sammansmaltning af tva sadana, 

 men Valenciennes ser den andra, bakre slutmuskeln 

 i den muskulosa mellanvagg, som gar fran den ena 

 paletten till den andra. — Munnen, labialpalperna, 

 oesophagus, magen forete enligt QuAtrefages intet 

 ovanligt, men Frey och Leuckart funno tva lobe- 

 rade, follikulara kortlar, som cippnade sig i munn- 

 halan. Magen har, som hos manga Acephaler, en stor 

 blindsack, af en fran magens skiljaktig brun farg, 

 afstangd fran densamma genom en trattformig val- 

 vel , och alltid fylld med en brun, grotlik massa. 

 Krislallstilen ar nastan konisk, med basen belagen 

 framat i magens tvara anda, med spetsen anda in i 

 Prof. Love'ns Irsb. 1845—49. 5 



