50 



nare anialet a( apo[)ljyses anaJes. Fran livarje inaste 

 afdragas tva for apophyses latcrales. — Stundom ar 

 sisla skalct baktill icke convcxf, iitan uinnpet, i dtt 

 articuli analos saknas. — Mviskelintrycken aro an- 

 vandbara som karakterer, men Icke sasom bos Ace- 

 pbala. — Till fa i gen sondei faller articulamentuni i 

 tva stora afdelningar, de gronaktiga ocb de rtidak- 

 tiga arterna, till bvilka iifven tegmentum kan foras 

 ined sina nyanser. En kilformig fliick pa mucro 

 forekommer ofta pa bestiimda skal, t. ex. bos Cb. 

 marmoreus, lineatus, submarmoreus alltid pa tredje, 

 sjette ocb attonde skalel, aid rig pa fjerde ocb sjunde, 

 ofta nog pa femte, stundom pa det andra. — Pallii 

 limbus foreter tva ytor, en undre, en ofre, skilda 

 genom kanten, limes. Ofverbudens grundlag ar ett 

 genomskinligt, (bos spiritus-exemplar) strukturlost 

 stroma. Detta ar genomtrangdt af talt liggande 

 halor, stundom toma, stundom fyllda med en grumos 

 luassa af gul, gron eller svart farg, celluloe epider- 

 moidales, lagervis ordnade. Epidermis pa mantel- 

 randens ventralsida rir i stroma ts yttersta lag besatt 

 med otaliga sma taggar, med omkring en tredjedel 

 af sin spetsanda fiamsfaende, i ofrigt inbaddadc. 

 Sadan ar alltid epidermis ventralis beskaflad, utom 

 da ep. dorsalis iir squamosa seu granosa. Denna 

 epidermis dorsalis ar enligt Middendorff 1:o) Limb 

 margine piloso 1. setoso. Stroma med sina celle 

 bildar grundmassan, ocb ar }}a venlralsidan tiilt be 

 satt med spinulre prominentes. E. dorsalis bar, mei 

 eller mindre tiitt, pubes, pili, villi, crines, mellan 

 bvilka stroma ar a) utan taggar, b) med spina; la- 

 tentes, c) med framstaende, spjutlikt forlangda tata 

 spinulai ereetse prominenles. 1 sista fallet riiinc 

 man vid bvarje skal pa njanleljanden en eller tva- 

 buskar af styfva boist, liksom ett eller tva par sa 

 d.ma, molsvarande apopbxses j)uccales vid (ram 



i 

 i 



