55 



uppstar en bred lucka, excisura aiuica 1. niediana. 

 Sista ska let blldas a I" elt storre anlal, 6 till 13, ar- 

 ticuli, till formen Ilka articuli poslici, som foiena 

 sig nied sina s[)etsar ocb genom sulurae anales; de 

 bilda, rundtomkring, apophyses- Framsta skalet be- 

 star af ett par artieuli postiei, ocb elt par articuli 

 antici niycket fortninskadej skifvan i deras sutura 

 niediana ar borta ocb i dess stiille fylles tnellan- 

 runimet af articuli buccales, bilda nde apophyses 

 buccales. Haraf inses, huru det bakersta skalet en- 

 samt bar en central mucro, medan de andras ar 

 bakat sittande; buru tegmentum pa area antica v. 

 ultimoe till ocb med i skulptur fullkornligt liknar 

 tegmentet pa v. interniedice; buru det pa articuli 

 anales sittande tegmentum area? posticye ultima? i 

 skulptur kommer niira area? laterales ocb (uUkom- 

 ligt ofverensstammer med tegmentum valvoe primae. 

 All radial skulpfnr ar constant ocb t^ev goda nu- 

 merlska forballanden till arternas urskiljande. Pa 

 forsta ocIj sista skalet aro de i bestiimda forballan- 

 den till antalet af articuli buccales ocb anales, af 

 bvilka bvar ocb en bar en eller tva eller flera ra- 

 der. Ett annat godt skiljemarke ar vinkeln mellan 

 tegiMcntets lineae laterales. Den ar spetsigast pa 

 andra skalet, tilltar dcrpa bakat, minst mellan det 

 femte ocb sjunde, tills den pa det attonde blir niyc- 

 ket trubbig. — Fargen ar mycket constant. — Ett 

 artmarke af varde ger forballandet mellan ett skals 

 langd ocb bredden fran kolen till sidokanten, lati- 

 tudo clivi. Det andra skalet ar alltid i forballande 

 till bredden, ofta iifven absolut liingre an de ofriga. 

 Skalets fall at bada sidor varierar mellan 9(f ocb 

 150°, ocb bestiimmes bast genom vinkelmiitare. Ka- 

 rakteristiskt ar antalet af apophyses buccales ocb 

 anales, ocb uttryckes af M. med ett brak, bvars 

 taljare ar antalet af apophyses buccales, ocb nam- 



