50 



komma tie incllcisia mnssorna geiiom foreningen af 

 g. cciebralia och g. curvicalia, som fiamat gifva 

 nil. teiitacLilares, buccales, optici o. s. v.; det i\v pa 

 dem som liorselkapseln ligger, niistan alltid omedel- 

 bart, ocl) bakat afgifva de nerver, som lopa utefter 

 tarmen och lorgvena sig till galarna, lijertat, kons- 

 organerna. De tva sidomassorna representera foteus 

 ganglier och gifva nerver till hiiden och mnsklerna. 

 Ringeii omkriiig oesophagus slutes undertill af en 

 undre commissur, smal, fin och lang. Stundom, 

 sasom hos Tergii)es, .^olidina, Zephyiina, aro cere- 

 bralganglierna skilda fran cervicalganglierna genom 

 en stundom temligen lang nervstam, och afgilva nn. 

 tentaculares och buccales. Da iiro de bakom dem 

 liggande fyra ganglierna: ett par g. cervicalia, som 

 afgifva n. optici och n. auditorii, och ett par g. 

 pedis. Hos en enda Tergipes afgafvo de isolerade 

 g. cerebralia den stora n. intestinalis, niedan g. cer- 

 vicalia icke afgafvo mer an n. optici, auditorii och 

 nagra fma grenar till munnens massa, ocii fotgang- 

 lierna voro belagna under oesophagus och sammaii- 

 liinkade med cervicalganglierna genom ett smalt 

 band. Har synas cervicalganglierna vara delade, sa 

 att en del qvarblifvit pa sin vanliga plats, medan 

 en annan forenat sijj med cerebralijanorlierna. Det 

 ar ocksa tydligt, att de sa benamnda ganglierna icke 

 motsvara hjernan hos vertebraterna, ty de afgifva 

 icke nerverna till sinnesorganernaj derfore har Milne 

 Edwards och bans skola benamnt dem "ganglion^—, 

 cerebroides". — Utom dessa storre ganglier finna^Hl 

 hos Enterobranchia ett eller tva sma ganglier, be- 

 lagna under munnmassan och forenade med hals-_ 

 bandet genom en commissur, som synes utga al 

 fran g. cervicalia, an fran g. pedis. De gifva framat 

 och bakat fina tradar. — De fran centralmassorna 

 utgaende nerver hafva vanligen inga ganglie-ansval 



