19 



Reinhardt ocli Proscti liafva I Danske Vidensk. Sciade- 

 Selsk. Skrivter, XII, meddelat noggrannare beskrif- P '^^"'* 

 iiing pa Sciadephorus Miilleri (Cirroteuthis) EscH- 

 RiCHT (se arsb. 1836 — 1839, 389). Hela kroppen ar 

 slapp, naslan geleeartad. Ryggskalet ar mycket olikt 

 ofriga Cepbalopoders, sadelformigt, glasklart, som 

 coagulerad iiggbvita. Fenornas brosk ar lancettlikt, 

 slutar utat ined en spets och stodjer sig pa rygg- 

 skalet. Mantelsackens raiid ar sammanvaxt med 

 hufviidet till den utstrackning, att endast en liten 

 bastskolik oppning finnes for tratten, ocb all in- och 

 utstromning maste ske genom denna allena. Trat- 

 ten ar, som bos Octopoderna, utan klafF. Sugarne 

 pa armarna sitta, som bos Eledone, i enkel rad, 

 storst vld armarnas bas, mot spetsen aftagande, om- 

 kring 30 pa bvar arm, men flera pa de .kortare 

 ryggarmarna an pa de andra. Armarnas yttersta 

 spets ar utan sugare. Mellan sugarne sta parvis cir- 

 rerna, kortast vid armens bas och dess spets, langst 

 pa midten, smala, trinda, icke retractila. Hinnan, 

 som forenar armarna, bestar, som bos Octopoderna, 

 af tva blad, det yttersta fastadt vid armarna, det 

 innersta ofvergaende i deras sidor. Den nar niira 

 armarnas spetsar, nemligen sa langt sugarne ga. 

 Den ar smalast mellan ryggparet, bredast mellan 

 bukparet. Emellan tva armar ar hinnans rand i 

 midten bugtad utat och bojd inat, sa att den bildar 

 en slags poche, som annu kan okas genom vid ar- 

 marnas spets fastade muskel. Hinnans inre blad ar 

 mycket vidare och slappare iin det yttre, sa att det, 

 innan det ofvergar pa armens sida, bildar en bag- 

 formig fall, ett forhallande som mycket bor inskranka 

 hinnans verksamhet sasom simredskap, om an dess 

 muskellager voro sa utvecklade som bos Octopo- 

 derna, hvilket de icke aro. Armarnas muskulatur 

 ar ocksa svagare, fibrerna icke samlade i langa band, 



