10 



purpurkortein fraii aorta en serskilt arter, och det 

 ar derfore antagllgt, att oppningarna i vas branchio- 

 cardiacum icke iiro egnade att ditfora arterielt blod, 

 kommande fran galarna och pa viig till lijertat. Det 

 ar mer sannolikt, att dessa oppningar fora derifran 

 venost blod, som korteln upptagit fran visceralhalan 

 eller den stora till galen ledande venosa kanalen. 

 Om det ar sa, ar Apljsias respiration ofullstandig, 

 i det icke allt det blod, som kommer till hjertat, 

 forut genomgatt galarna, utan ar en blandning af 

 arterielt och venost blod. Det ar sa hos flera an- 

 dra Mollusker, der blodet pa tva viigar kommer till 

 hjertat; den ena genom respirations-organet, den an- 

 dra genom en del af manteln eller nagot afsondrings- 

 organ,- 1. c. VIII, 59. 



Limax foreter en i flera afseenden liknande 

 byggnad, men det venosa systemet ar mindre ofuU- 

 komligt, till mindre del laciinart. Afven Triton 

 ofverensstammer mycket dermed. Beskrifningen kan 

 ej forstas utan figurer, hvarfore hanvisas till 1. c. 

 71, 75, och till den serskilt utgifna Voyage en Si- 

 cile, hvarest figurerna finnas. 



Hos dessa slagten ar det det venosa systemet, 

 som ar ofullkomligt och till en del lacunart. Hos 

 Haliotis och Patella ar det arteriela systemet af fol- 

 jande egendomliga byggnad. Nar, hos Haliotis, aorta 

 cephalica kommit till den punkt, der tarmkanalen 

 bojer sig for att fran ofra ytan af svalgets bulbus 

 nedstiga i abdominalkaviteten, vidgar den sig med 

 ens trattformigt i en vidslrackt lacun, hvars vaggar 

 aro bildade till en del af hufvudets betackningar, 

 till en del af svalgets muskier och hinnor. I det 

 inre af denna lacun ligger munnens inre massa, 

 spottkortlarna, nervsystemets fornamsta ganglier och 

 ett stort antal af muskulosa och fibrosa band. Aorta, 

 som vidgar sig som en tratt, tillsluter baktill denna 



I 



d 



