223 



silt arhotc loljande matt foi' clc spiralvridna snac- 

 korna. Lang(Jcn (longitiido) fraii spetsen till ytter- 

 sta andan aC columella; hos Fusus, Murex, Trophon 

 afdrages kanalens laiigd; hos Buccinum ovum Tal- 

 ler lano'dmattet icke iu med axelns riktninij, iitan 

 ar snedt, i dct labri understa del star fram utofver 

 columellaiis kanalanda. Bredden, latitude, faller, 

 utom hos Pupoidea, i midten af sista viiidlingen; 

 mattet bor tagas Iran ryggsidan i anseende till labri 

 ofta forekommande utbojiiing. Hojden af sista viiid- 

 lingen (altitudo anfr. ultimi) fran basis af iabrum. 

 Lfingden af den synliga columella, fran dess iinda 

 till nafvelns stalle. Langden och bredden af ka- 

 nalen. Af vinklar begagnar Middeindorff spirans 

 vinkel (angulus spirae), hvars spets iir sniickans, och 

 hvars ben berora dess profilj suturens vinkel, hvil- 

 kens olikheter dock ligga inom sa sma qvantiteter, 

 att den iir foga anvandbar; tillviixtvinkeln (angulus 

 incrementi), den, som liippens rand bildar med 

 snackans axel, och som, ehuru foga anvandbar for 

 arterna, likval ofta ar karakteristisk for sLigtena, 

 t. ex. hos Litorina 20°, hos Margarita 30"; vanligen 

 folja plicae, costae, vaiices samma riktning, men om 

 ej maste man mate den vinkel de bilda. Slutligen 

 kan man stundom mata den vinkel, som kanalen 

 bildar med snackans axel. Med D'Orbigny tar 

 MiDDENDORFF snackans totala langd till grundmatt, 

 men anger icke, sasom D'Orbigny, de ofriga matten i 

 hundradedelar af detta grundmatt. Han uppstaller 

 deremot, for hvarje slagte, af vissa karakteristiska 

 arter, ett typiskt mattforhallande uttryckt i stora 

 brak, t. ex. 



Long. : Lat. : Ait. anfr. ult. : Latit. aperturae. 



Littorina ] ^ • ^ ' ^ ' r 



Tritonium 1 : J : | : |. 



