119 



vidare och hilda en beliiggning pa ytan af vitelli 

 andra niassa. En af andarna af denna del forblir 

 ganska lange utan att deltaga i denna "blastoderm- 

 bildning'*. Gulan bleknar smaningom. De kulor, 

 som bilda den yitre belaggningen, fa nu smaningom 

 utseende af unga vafnader, men den andra, nu inre 

 massan forblir odelad till in i femte timman, da den 

 borjar att forandras, sa, att vid sjunde timman det 

 yttre lagret synes bildadt af sma, oregelbundna gra- 

 nulalioner, den inre massan af storre kulor. Vid 

 elfte timman likna hvarandra de tva elementerna 

 nastan fullkomligt. Nu visa sig de forsta tecknen 

 till flimmerhar, sma genomskinliga tappar, som snart 

 forlanga sig, och stundom dela sig i tva. Flimmer- 

 haren aro i borjan tjocka, glesa, foga rorliga, men 

 okas hastigt, och larven begynner att hoppa pa 

 samma plats der agget lag, men forst tva timmar 

 derefter ar den i stand att lyfta sig och simma om- 

 kring. Under hela klyfningen ar ovariehinnan pas- 

 siv, men foljer noga vitelli formforandringar. Klyf- 

 ningskulorna aro aldrig skilda genom val uttryckta 

 faror, utan en viss mangd af den genomskinliga 

 vatskan, som forenar vitelli korn, fyller mellanrum- 

 men och jemnar ytan. — Kort efter sedan flim- 

 merharen visat sig, anmarkes pa ett stalle en tratt- 

 formig oppning, i borjan liten, sedan smaningom 

 allt storre, vid 24:de timman ganska stor och ut- 

 dragen i en riktning, tills den uppnar underliggande 

 vafnader, sa att den vid 72:dra timman finnes hafva 

 delat det yttre lagret och de vafnader, som dermed 

 sammanhanga, i tva lika och symmetriska delar, som 

 aro de forsta rudimenterna till musslans skal hos 

 var MoUusk. Dessa tva primitiva skal aro i borjan 

 belt hinnaktiga, sa att de forandra form vid djurets 

 rorelser^ slutligen blifva de aflanga, och genom in- 

 krustationen med kalksalter, hvilken fortgar fran 



