125 



i flera verldsdelar. Niistan livarje Europeiskt land, 

 till ocb mod hvarje sturic o, har egna arter af Helix. 



Reeve afhandlar i A. N. H. sec. ser. 1, 270, 

 iitbredninji^en af slaijtet Bulimus. Det ar mest ut- 

 bildadt pa Philippinska oarna, i stora arter med 

 hydroplian epidermis, djuret morkt olivfargadt. De 

 lefva der pa tiaden. Pa Nya Holland och Nya 

 Zeland iiro arterna mycket fa, pa Sandwichsoarna 

 representeras de af Achatinella, pa Sallskapsoarna 

 af Parluloe. I sodra Afrika niistan saknas de och 

 ersaltas af Achatina. I Europa iiro de sma och 

 oskenbara, nastan iinnu mera i Nord-Amerika. 1 

 Columbien aro de mycket utbildade, nastan som pa 

 Philippinerna, i Venezuela och nya Granada hafva 

 de en plicerad columella, nastan som Auricula?, i 

 Brasilien mynningen ofta tandad. Pa vestra sidan 

 om Anderna aro de af ringa storlek och brackliga, 

 lefva pa Cacti, och ligga under torra arstiden i dvala, 

 eller tills daggen faller. 



Hansen, om for Sverge nya arter, Ofvers. V. Sverge. 

 A. Forh. 1845, 254; 1848, 201. 



LiLJEBORG, om i det nordligaste Norge och vid 

 Areskutan funna arter, ib. 1849, 35. 



Beck, om de inom danska besittningarna up-Daitmark 

 tackta arter, Bericht d. Versaml. in Kiel, 122. 



ScHOLTZ och Stutze, Schlesien, Uebers. d. Arb. d.Tyskiand. 

 schles. Gesellsch. f. vaterl. Kultur, 1845, 117, 118, 

 122; 1846, 65, 67; Scholz, Z. f. Mai. 1847, 97. 



Bach, Preuss. Rhenlandet, Verb, d. nat. Vereins 

 d. Pr. Rheinl. I, 13, 49, 64, 82. Helicophanta bre- 

 vipes Drap. 



Seckendorff, Wtirtemberg, 113 arter, sasom 

 lof-, jord-, sten-, damm- och flodsnackor. Wiir- 

 temb. Jahresh. 11, 3. 



ThoMtE, Nassau, serdeles Wiesbaden, Jahrb. d. 

 Vereins f. Naturk. in Nassau, IV, 206. 



