139 



Det ses af denna forteckning, hum arm den aral- 

 kaspiska faunan arj den eger endast tio arler, fern 

 af Cardiiim, fern af Pholadomja. Aral-faunan iir 

 en forarmad kaspisk; den bar en art af livarje af 

 dessa sliigten, nemligen Cardium rusticiim ocli Pho- 

 ladomya vitrea, samt dessutom Neritina liturata, och 

 i landet Ustyrt, mellan Aral och Kaspiska sjon, fo- 

 rekornrna, jemte Palndina achatinoides Desh., Neri- 

 tina liturata, Lymnaeus sp. och Mytilus polymorphus, 

 Cardium edule var., C. rusticum och Pholadomya 

 vitrea J se Helmersen, Bull. Petersb. IV, 1845, 7. 

 Af denna likhet mellan de bada sjoarna vinner den 

 formodan nagon sannolikhet, att de egt sammanhang 

 med livarandra sedan nutidens djurverld der upp- 

 iradde. Ehuru fattigt ar de bada sjoarnas gebit 

 likviil egendomligt, isynnerhet genom slagtet Phola- 

 domya, som, i hog grad utveckladt under Jura- 

 perioden, fran denna tid varit i stand igt aftagande, 

 och af hvars sex arter fern lefva har, medan den 

 sjette tillhor Vestindien. — Rikare, men annu fattig, 

 ar pontiska faunan, med 64 (70) arter af 34 slag- 

 ten. Den saknar tillika all ecjendomliphet, ar en till 

 en niondedel forarmad Medelhafsfauna, och hanty- 

 der pa en, sedan nuvarande djurverlds upptradande, 

 fortvarande forbindelse mellan Pontus och Medel- 

 hafvet. Ett spar af kaspisk karakter visar i tva ar- 

 ter Pholadomya, som gifva nagon sannolikhet at 

 antagandet, att Kaspiska och Svarta hafven fordom 

 haft inbordes sammanhang. — Baltiska faunan, med 

 nio (7) arter, och utan sjelfstandighet, ar en for- 

 armad och forkrympt europeisk-borealisk fauna. Vid 

 Sundet hafva de fiesta Nordsjo-Molluskerna en grans, 

 och i midten af Finska viken samt vid Quarken upp- 

 hora alia Hafs-Mollusker. Dess malacologiska ka- 

 rakter ger intet be vis for en forden, men i den nu- 

 varande organiska perioden fallande forbindelse med 



