141 



polara arter, hvilka i sin longitudinela utbreclnlnq 

 icke omfatta polarzonen i en sluten gordel. Medan 

 de clrcumpolara arternas region bar sin medelpunkt 

 vid polen, ordna slg de polara arterna omkring tva 

 punkter, helagna i den atlantiska ocb Beringsarnien, 

 bada ungefar pa | jordomfangs afstand fran den 

 amerikanska ocb asiatiska koldpolen. Det iir der- 

 fore svart att bestamnia bvilka arter, som aio asia- 

 tiska, bvilka amerikanska, ocb det beraknade forbal- 

 landet, att af polarfaunans 115 arter, lika antal eller 

 ungefar en tredjedel skulle vara circnm polara, po- 

 lara i atlantiska armen ocb polara i Beringsarmen, 

 torde knappast narma sig till sanna varden. Utoni 

 de 81 polara arterna finnas i Beringsarmen 58 ar- 

 ter, bvilkas utbredning bar sin medelpunkt langre 

 mot soder, ungefar vid Nordkalifornien; de tillbora 

 den nordliga nordvest-amerikanska faunan. — For 

 ofrigt visa sig foljande forballanden. Sa vldt den 

 polara faunan racker, aro arterna pa ostra ocb ve- 

 stra kusten af bvarje arm desamma, t. ex. vid Gron- 

 land ocb Nowaja Semlia. — Fastiin 45:te bredd- 

 graden kan ungefarligen antagas sasom den polara 

 faunans sydliga grans, befinnes likval, att denna syd- 

 grans afviker fran breddgraderna i likadana bugter 

 som isotbermernas kroklinier, ocb sammanfaller gan- 

 ska noga med nordliga isotberm-kurven af +9°. Den 

 uppnar i Kanalen ocb vid Englands kuster knap- 

 past 50:de breddgraden, men skar Nord-Amerikas 

 ostra kust omkring 10 grader sydligare, bojer sig 

 derefter ater omkring 5 grader pa Amerikas nord- 

 vestkust, till Sitka eller mabanda Columbias myn- 

 ning, ocb ofvergar vid ungefar samtna bredd, ulan 

 betydl ig sydlig dragning till Asiens nordostra kust, 

 i Ocbotsk-vikens sydliga del. — Vid denna syd- 

 liga griinslinia bar faunan endast till en bogst ringa 

 procent polar karakter, men denna tilltar bastigt 



