142 



mot nordci). Uteslulaiide polar kaiakler lios alia 

 arter fimia vi forst lO'' till 20° nordligare, ocli vid 

 de bada liafsarinarnas ostra kuster framtriider deii 

 forst omkring 20" nordligare an pa vestkiisterna, sa 

 att de niedeleiiropeiska arteina ga pa ostra kusten 

 till Lofodden, medan de motsvarande arterna inom 

 den nordanierikanska faiinan liafva sin grans 20° syd- 

 licjare, vid Newfoundland. Mindre betydlig, omkring 

 5°?, ar skilnaden i Beringsarmen, der gijinsen pa 

 ostra kusten kan antagas vid 60*^, pa den vestra vid 

 55°. Vid syd kusten af Ocliotskiska hafvet funnos nem- 

 ligen 26 polara artei', och endast 11, hvilkas region 

 synes liafva sin medelpunkt sydligare, medan vid 

 Sitcha, 5° nordligare, blott fa circuni polara upp- 

 triida, hoi^st 10 polara, men 47, hvilkas medelpunkt 

 tydligen ar att soka i soder. Mot Cap Cod svarar 

 saledes bar Aljaska, der ocksa vallrosen och fjallraf- 

 ven sammantrafFa nied kolibri. — Ochotskiska haf- 

 vet visar sig soin en vik af Tshafvetj dess Mollusk- 

 falina ar framherrskande polar, medan Kurilernas 

 och det sydostra Kamtschatkas i ringare grad bar 

 poliir karakter. — Det gifves slagten, som uteslu- 

 tande tillhora den polaia faunan, sasom Lacuna, 

 Margarita, Velutina, Trichotropis; de slagten, som i 

 atlantiska armen halla sig pa afstand fran det po- 

 lara gebitet, betrada det icke eller i Behringsarmen, 

 och vissa analoga slagten intaga hvarandras plats, 

 Murex och Trophon, Fissurella och Rimula, Patella 

 och Acmatja o. s. v. — Pa vesfra och ostra kusterna 

 af sa val den atlantiska som Beringsarmen ofverens- 

 stamma de boreala faunorna, d. v. s. de, som vid- 

 taga soder om de polara, nastan alldeles icke; de 

 bada kusterna af atlantiska armen hafva atta boreala 

 arter gemensamma, Beringsarmens sju, saledes i for- 

 hallande flera. Medelhafvet och Vestindien torde 

 hafva en eller annan gemensam art, ehuru de hit- 



I 



