143 



tills som identiska ansetlda vid noggrannnre prof- 

 iling sannolikt skola befinnas skilda. — Berings- 

 arinens Molliisk-fauna utiiiarker sig genom Chitoiier 

 med starkt utbildad mantelraiid, ocli i allmanliet 

 genom betydlig storlek ocli starkt utprriglad skulp- 

 tur. — Amerikas bada kiister, den ostra och vestra, 

 hafva flera analoga vikaiierande arter, Nafica heros 

 och Pecten niagellanicas iippna pa ostra kusten en 

 betydlig storlek, och fern polara arter aro bekanta 

 endast fran dessa kiister, som dock mojligen aro 

 circumpolara. Men de hafva ingen polar art ge- 

 mensam, och Panama bildar en skiljcvagg, som sla- 

 ende talar for antagandet af ursprungliga skapelse- 

 centra. — Sitcha och Chili hafva nagra arter ge- 

 mensamma, saledes genom mer an 100 breddgrader. 

 — I afseende pa invei kan af yttre intlytelser bor 

 skiljas mellan liltorala arter, bland hvilka syimerli- 

 gast Mytilus, Litorina, Patella aro ntsatta for be- 

 tydliga omvexlingar, och de pelagiska, som lefva 

 under en vida betydligare jemnhet i yttre inflytel- 

 ser. De betydligaste ombyten i temperatur, for 

 hvilka Hafs-Molluskerna aro ntsatta, iippga knappt 

 och sallan till hiilften af lufttemperalurens, d. v. s. 

 icke 4i)°. De aro, som det vill synas, storst i den 

 boreala zonen och aftaga derilran at bada sidor, 

 bade at hogre och lagre bredder, sa att polarzonens 

 Mollusker icke hafva att utharda mer an halften 

 af det anforda arliga temperatur-ombytet. Mycket 

 ringa synes detta vara i Nordvest-Amerikas boreala 

 zon, der det troligtvis icke ofverskrider 5^, hvilket 

 arliga temperatur-ombyte motsvarar det annorstades 

 iakttagna hcigsta dagliga. Molluskerna synas sale- 

 des afgjordt vara beroende af bestamda temperatur- 

 grader och vara egnade att utleta sammanhanget 

 mellan geografisk utbredning och temperaturforhal- 

 landen, sardeles de pelagiska arterna af ringa ul- 



