151 



mera likformlg, men atta till elfva grader liigre. 

 Genoni sjelfregistrerande thermometer fbnns 



famn. 



Quibo, Veragua . 30 . 



Cliinasjon 84 . 



Magdalena bay . . 6 . 

 Goda Hoppsudden 65 . 



Mellan tropikerna sanker sig temperatureti mot 

 djupet, sa att den vld 100 famnar vanJigen iir om- 

 kring 9^5 C. ocli vid 1000 famnar 6^5 C, men maa 

 traffar pa dessa djup icke sadana arter, som bebo 

 stranderna vid hogre bredder. Vissa slagten bebo 

 foretradesvis djupen, sasom Cancellaria, nastan alia 

 Pleurotoma?, Marginclla?, Nuculae, Corbulae och Te- 

 rebratula;. Chiton ar bland dem, som bebo bade 

 griinda och djiipa stiillen. Vid Panama fanns en 

 Pecten vid ett djup, der den var underkastad ett 

 tryck af inemot tio atmosferer. Oliva, Terebra, Vo- 

 luta, Pecten och Donax foredraga en mer eller min- 

 dre sandig botten, Conchifera i allmanhet lera. Ve- 

 nus gnidia Forekommer pa lera langs efter Amerikas 

 vestra kust mellan Guayaquil-bugten och San Bias 

 eller omkring Fjortonhundrade eng. mil, men finnes 

 icke i Acapulcos sandiga, mycket rika hamn, der 

 den ersattes af Venus canceliata. Fissurella och 

 Chiton forekomma endast pa steniga stallen. Stal- 

 len af samma bottenbeskaflfenhet aro af olika rike- 

 dom. Korallernas inflytande visar sig i stor skala 

 i Stilla hafvet och pa vestra kusten af Amerika, 

 der endast sma fliickar af koraller bar och der fo- 

 rekomma, t. ex. vid on Cano i Nicoya-bugten, der 

 alia skalen visade en sardeles tunnhet (delicacy) 

 och matta farger. 1 Stilla hafvet, "som hufvud- 

 sakligen bebos af konchylier;, som flyttat dit Iran 



