167 



Reuss, fossila Sotvattens-Molluskcr i norra Boli- 

 men, Dunker et Meyer, Palaeontogr. II, 1. 



Klein beskref de arter, som finnas fossila i 

 WiirtemberfTs tertiara sotvattensbildninfjar, sotvat- 

 tenskalk, aid re och yngre, alluvialkalk, torf. I de 

 tva sistnamda ar annii intet exemplar funnet af Atio- 

 donta eller Unio. Wiirtemb. Jahresli. 11, 60. 



Al. BraUN liar lemnat nya bidiag till kanne- 

 doinen om Loss-bildningens snackor; jfr. arsb. 1840 

 — 1842, 170. 1 Rhen-gebletet, fran Basel till Bonn, 

 bar ban samlat niira 212,000 individer, af 30 arter. 

 Af dessa aro de tabikastel Siiccinea oblonsfa nara 

 47 proc, Helix hispida mer an 32 proc, Pupa inii- 

 scorum Lamk. (marginata Drap.) omkring 11 proc. 

 Loess fran Krakau inneboll endast dessa tre arter, 

 tillsaninians i 40 exemplar, ocli Succinea oblonga 

 var i bada lokalerna den talrikaste. Detta ar bogst 

 markvardigt derfore, att denna snacka numcra i samma 

 trakter ixv sallsynt ocli finnes blott i enstaka exem- 

 plar, sa att RossMASSLER i ett bref yttrat, att det 

 ser Lit som om den bolle pa att forsvinna. I Do- 

 naudalens Loess aro Succinea oblonga, Helix liispida, 

 Pupa dolium, Clausilia diibia de allmannaste, i Rbone- 

 daleii: Succinea oblonga, Helix bispida, Pupa mu- 

 scorum» Clausilia parvula. Helix arbustorum, H. co- 

 stata, Pupa columella, bar uppraknade efter som de 

 aro talrlkast. VId Toulouse ar ordninfjen en annan: 

 Helix liispida, H. ericetorum, Clausilia parvula. Pupa 

 muscorum. Helix diluvii, Succinea oblonga. Der, som 

 i Rliendalen, ar Loess-kullarnes nuvarande snackbe- 

 folkning mycket afvikande fran den deri begrafna. 

 Der lefva t.'ex. Helix variabilis, H. caespitum, H. 

 striata, H. elegans, Bulimus decoUatus, Cyclostoma 

 elegans, bvilkas toma skal man icke far forblanda 

 med de akla Loess-snackorna. Pa de rhenska Loess- 

 kullarna Gnner man Helix ericetorum, H. candidula, 



