170 



Under den postpliocena tiden, ofver den upplyftade 

 biidden af glacial liafvet, inflyttade fran germaniska 

 reo^ionen den storsta massan af britiska oarnas flora 

 och fauna. Hvarje allinant iitsprldd vaxt, livarje 

 daggdjur, som icke afven forekommer i Irland eller 

 Skotlland, iir germaniskt, ocli fran samma hall har 

 koinmit storsta massan af lungandande Mollusker. 

 De aftaga alia at vester, ehuru samma yttre vilkor, 

 t. ex. kalkgrund, afven der aro tillstades. Den ger- 

 maniska inflyttningen afslutades nar det glaciala liaf- 

 vets lyftade badd blef afbruten och Kanalen bll- 

 dades, hvllket sannolikt skedde sednare och mera 

 langsamt an Irlands afskiljande ("ran England. Men 

 den germaniska slatten, som strackte sig till nuva- 

 rande England, var sjelf en lyftad hafsbadd. Nar 

 den annu var under hafvet, voro Englands och Skott- 

 lands alper oar, omgifna af ett'ishaf. Der lefde 

 da en alpinsk skandinavisk flora, och en del af en 

 sadan fauna. Nar hafsbottnen upplyftadcs, och dessa 

 oar blefvo berg, forandrades klimalet och floran 

 kunde lefva endast pa de hogsla topparna. De of- 

 riga tre flororna och faunorna, det s.o. Englands, 

 det s.v. Englands och s.o. Irlands, samt det s.v. Ir- 

 lands, inflyttade sannolikt fore den glaciala perloden, 

 och tidigare ju mera sydlig deras karakter ar, sa 

 att den kentiska, s.o. floran och faunan, iiro yngre 

 an den s.v., och den irlandska s.v. ar aldsl. Efter 

 att hafva genom geologiska data visat, huru ett sam- 

 manhangande land, vid den miocena tidens slut, har 

 funnits, som forenade Asturien med Irland, upp- 

 staller forf. foljande sats: Den specifiska identlteten 

 mellan tvenne areers flora och fauna beror derpa, 

 att bada areerna utgora eller hafva utgjort delar af 

 samma specifiska centrum, eller derpa, att de hafva 

 erhallit sin vegetation och djurbefolkning genom 



flyltning 



