180 



de nyare pliocena lagren. Med undantag af Tri- 

 chotiopis borealis och Lottia virginea, bada nordi- 

 ska former, aro alia 73 arterna sadana som utbreda 

 sli( bufvLidsakligen soderut, oftast till Medelhafvet. 

 De arler, som numera icke lefva i Englands haF, 

 aro antingen utdoda eller sadana, hvilkas nordliga 

 grans ligger soder om England,- med dem forekom- 

 mer Cancellaria costellifera, kand endast som fossil 

 i Eiiropa, men annu lefvande vid norra stranderna 

 af Forenta Stateina. 1 Roda Craefjjen aro af 260 

 arter 60 annu lefvande i britiska liafven, bland 

 hvilka 41 afven forekomma i northern drift, sale- 

 des en beljdlig tillokning af nordiska former. Af 

 dessa 41 aro 19 gemensamma med Amerika, och 

 forenade med fyra arter, som nu aro kiinda att 

 lefva endast i arctiska eller nordamerikanska vatt- 

 nen. Alia de arler, som icke forekomma i forega- 

 ende formation, aro af nordiskt ursprung. Det ofriga 

 utgores af antingen sydliga eller utdoda arter. Bland 

 de fa Molluskerna i Mammaliferous Crag tillkomma 

 nagra forut icke sedda arter: Telli^ia fabula, soli- 

 dula, Donax trunculus, Astarte borealis, Murex eri- 

 naceus. Den i Coralline Crag upptriidande faunan 

 ar jemforlig narmast med Portugals nuvarande. Den 

 foriindring, som visar sig hafva intradt i Roda Crag- 

 gen, far sin tydning genom glacialformationen. Denna 

 visar sig som del vis lagrade eller olagrade bad da i* 

 af lera, sand, grus, mangenstades med rundade rull- 

 stenar. Vanligen ligga leran och mergeln under gru- 

 set och sanden. Den trafTas i manga delar af bade 

 dstra och vestra Skottland, pa bada sidorna af norra 

 England, i Wales, genom en stor del af Irland och 

 pa on Man. Magtigheten uppnar 100 fot, och hoj- 

 den ofver hafvet fran anda till 1000 fot. Fossi- 

 lerna, vanligen hafsskal, aro stundom spridda, rul- 

 lade och brutna, eljest ymniga, hela och ostorda, 



I 



