184 



nordeuropeiska iin sydliga Iiaf*. — De balhymetrlska 

 zonerna niotsvara, till sin fauna, latitudsparalleler 

 (se arsb. 1843 — 4, 104), genom representativa eller 

 idenliska arter. Men det var icke det djup, der 

 den lefde, sani gaf den glaciala faiman dess nordi- 

 ska karakter. Niirvaron af Littorinoe, Purpuroe, Pa- 

 tellae, Lacunae, i ostorda glacialbiiddar, banvisar pa 

 narvaron af en kustlinea ocb grundt vatlen, och 

 bland dessa Lit. expansa, en nu uldod form, men 

 som ofverlefver i Isbafvet. Den britiska hafsfaunans 

 bathynietriska zoner aro foljande: L Litoralzonen, 

 mellan ebb och flod , i Medelliafvet nagra fa turn 

 bred* vid vissa delar af Englands kust anda till 30 

 fot. Den betecknas i alia delar af noma hemisferen 

 af mycket likartade djur och vaxter, vid klippig 

 kust af Litorina, vid sandig af vissa arter Cardium, 

 Tellina, Solen, vid grusig af Mytilns, vid lerig af 

 Lutraria och Pullastra. Denna zon kan vid britiska 

 kusterna indelas i fyra subregioner, hufvudsakligen 

 bestanida af olika alger. II. Laminariernas zon, fran 

 ebben till sju till feniton famnars djup, med La- 

 cunae, Rissoae, Patella pellucida, hevis, Pullastra per- 

 forans, vulgaris, atskilliga Modiolae, talrika zoophyter. 

 Echinus sphaera, Tubularia, Actinia senilis, och som 

 djupaste gransvaxt i Englands haf, Nullipora, hvil- 

 ken i Medelhafvet forst vid 70 — 80 famnars djup 

 ar utpost for den lagsta vegetationen. III. Horn-, 

 koralleinas region, fran femton till femtio famnar, 

 mest utvecklad mellan tjugufetn och trettiofem, med 

 carnivora Mollusker: Fusus, Pleurotoma, Buccinum 

 och manga arter af Trochus, samt Naticae, Fissurellae, 

 Emarginulae, Velutinae, Capulus, Eulimae, Chemnitziae, 

 Artemis, Venus, Astarte, Pecten, Lima, Area, Nucula; 

 stora och talrika Radiata. IV. Djupets korall-region, 

 borjar vid femtio famnar, med annelidslagtet Ditrupa, 

 Astrophyton, Cidaris, Tethya cranium, Brachiopodfi, 



