192 



som ar equivalent till cle sodra europeiska hafvens, 

 utau nagon mellanllggantle fauna jemforlig niecl den 

 celtiska. Motesplatsen ar der den noidliga stroni- 

 men fian Ishafvet upphor att verka, och Golfstrom- 

 mens inflytande vidtager. Der motas ocksa pa lan- 

 det Labradors flora och ScHOUWS fjerde rike (Soli- 

 dago, Aster), equivalent med Medelhafsfloran (tredje 

 riket, Labiotie, Cariophylleae), utan nagon mellan- 

 liggande flora equivalent med den germaniska. Der 

 motas den amerikanska pelsdjursregionen, hvars equi- 

 valent maste sokas i norra delen af Skandinavien, 

 och regionen for Opossum och Procyon, utan na- 

 gon intermedlar fauna jemforlig n)ed vildkattens 

 och mullvadens i Europa. Men den stora ameri- 

 kanska boreala provinsen, Canada, Labrador, jRuperts 

 land, o. s. v. norrut, kan delas i tva regionerl en 

 nordlig, "barren grounds", triidlos, fran Hudsons 

 Bay, 60'^ n, b. till stora Bjornsjon, 65° n. b., och en 

 sydlig, skogbevaxt, med Pinus microcarpus, Bank- 

 siana, och stor enformighet i sina mammalier. J 

 "Barren grounds" lefva, norr om 70° n. b,, renen, 

 muskoxen, en varg, blarafven, hvita bjornen, Lepus 

 glacialis, hermelinen ocli nabbmusenj mellan 70° 

 och 60° lefva dessa tillsammans med bruna bjornen^ 

 Canada-ultern, amerikanska 'haren, Felis canadensis^ 

 elgen, Bos americanus, af hvilka de flesta aro yni- 

 niga i skogsregionen tillsammans med andra arter 

 af Cervus, Lepus, Meles, Vulpes, Ursus, Felis, Lutra.^_j 

 I dessa tva afdelningar af den stora boreala ameri-^BI 

 kanska provinsen ha vi en parallel till perioderna "' 

 inom Britanniens fauna efter lyftningen af glacial- 

 hafvets botten: den forsta, da landet var som "bar- 

 ren grounds", tradlost, med ren, Cervus megacerus, 

 Bos primigenius, bjorn, raf, varg, hare, katt, bafver, 

 hvilka fmnas fossila i sotvattensmergeln under torfven j 



den 



I 



