298 



taga en stor nerv Fran niolsvarande gangtioii, men 

 deras lins ar stundom svar alt iijenkanna fjenom det 

 bekladande pigmented Dessa iaktlagelser bekriifta 

 Ehrenbergs pa Amphicora. Guer. Rev» 1849, (312; 

 Comptes rendus 1849, 12 December. 

 Biod. QuATREFAGES meddelade anmarkningar om An- 



nelidernas blod, som icke alltid ar rcidt, icke en gang 

 alltid fargadt. Hos vissa Tubicola? ar det i ringa 

 qvantltet gront, i storre massa rodt. Det innelialler 

 inga egentliga blodknlor, och (argiimnel ar upplost 

 deri. Den vatska, som fyller kroppslialan och mel- 

 lanrummen mellan organerna, anser QuATREFAGES 

 sasoni lefvande, som elt "organe flulde", bvilket ut- 

 gor naring (or aggen och spermatozoerna , som, 

 ur konsorganerna utgangna i kroppshalan, deraf till- 

 vjixa och genomga sina forsta iitvecklingsstadier, 

 samt for muskier och andra deraf omgifna organer. 

 Det ar jemforligt med Insekternas blod. A. S. N. 

 ser. 3, V, 379. 



Frey och LeuckART, om konsforhallandena hos 

 Annellderna, Beitrage z. Kenntniss d. wirbellosen 

 Thiere, 86. 



Muskier. J. V. HoLST, de stmctura musculorum in genere 



et annulatorum musculis in specie disserfalio. Dor- 

 pat, 1846. 

 Hud. Frey meddelar anmarkningar om Annelidernas 



hudsystem; Ueber die Dedeckungen der niederen 

 Thiere, 102. J 



Morpho- II. Leuckart, Ueber die Morphologic und die 



"°'* Verwandtschafts-Verhaltnisse der niederen Tliiere, 



behandlar p. 44 o. f. Anneliderna. l 



Poiynoe. QuATREFAGES iakttog pliospljorescenseu hos en 



^rSlir''^^" Polynoe, och fann, alt Ijuset alltid utgar fran 

 musklerna i fol|)a,pillerna, och visai* sig samlidigt 

 med deras contraclioner, A. S. N. XIX, 183. 



