302 



lider, skulle da liaFva en pa visst salt dubbel re- 

 spiration, en for blodet, i galarna, den andra for 

 kroppshalans fluidum, pa atskilliga stiillen. I ofrigt 

 kan skilnaden mellan venost ocli arterielt blod icke 

 anses sa fullkombg hos Hermella som t. ex. hos de 

 Iiogre vertebraterna. Emellan de bada systemerna 

 finnas stora lorbindelser, de undra langskarlen aro 

 ocksa mycket mind re kontraktila an de ofra, hvar- 

 igenom bander, att blodstroinmen stundom vander 

 tillbaka, och det venosa ocb arteriella blodet blan- 

 das nied bvarandra. Det mest egna i Hermellas 

 cirkulation ar tillvaron af en i midten lopande karl- 

 stani, mellan de bada ofra laterala. Denna stam 

 bar samma funktion som tarmkarlen hos Arenicola 

 enligt Milne Edwards; den ar en slags vena porta, 

 som iipptar och forer till allmanna cirkulationen 

 det blod, som bar cirkulerat i lefvern. Galarna 

 hos Hermella hafva icke tva systemer af kanaler, 

 utan det venosa och arteriela blodet blandas i en 

 enda gemensam kavitet, som star i samband med 

 ett antal flaskformiga lakuner, der respirationen for- 

 siggar. Samma struktur finnes hos alia Annelider 

 med sarskilta galar. Hos vissa, t. ex. hos Spio, der 

 tentaklerna hafva afven funktionen af galar, bar en 

 del af organet den vanliga byggnaden, medan den 

 del, der baematosen forsiggar, ar betackt med cilier, 

 ocb far respirationsorganets karakteristiska struktur. 

 — Anneliderna hafva alia en bilateral symmetri. 

 Hos Hermella aro, i abdomen, kroppens sidohiilfter 

 forenade endast genom tegumenterna, tarmroret och 

 karlanastomoserna. Denna tendens till bilateral del- 

 ning ar sardeles uttryckt i nervsystemet, och Her- 

 mella bildar, bland "Annelides pleuioneres", engrupp 

 som representerar Tubicola^, liksom Peripatus och 

 Malacobdella representera, till en viss grad, de fria 

 Anneliderna och' Hirudineae. Da salunda Hermella, 



I 



