304 



hjertan", men kontiaktioner visa sig ej i deni, utan 

 endast i ryggkarlet frarnfor galarna, framat. Saledes 

 vore ryggkarlet gal-veii eller kropps-arter, det icke 

 pulserande bukkarlet gal-arter, och i utvidgningarna 

 blandas venost blod fran bukkarlet och arferielt fian 

 galarna. Galarna besta af tva skilda stammar, som 

 dela sig hvardera i tre stora grenar, pa bada sidor 

 besatta med galtradar. Galarna aro icke kontrak- 

 tila. Under flimnier-epithelium ligger ett lager af 

 lunna ofenomskinliora celler, och derinom ett tunnt 

 epithelium, som beklader de inre galkanalerna. De 

 niira anus belagna pariga kortlarna, som Ehrenberg 

 ansag for testes, finnas hos bada konen, afgifva sina 

 korta utforsgangar till tarmkanalen, och torde af- 

 sondra det kitt, hvarmed rorets delar, sandkorn o. 

 dyl. sammanbindas. — Testes aro tva langa sackar, 

 som stracka sig genom omkring sju leder, och aro 

 ofverallt slutna, utan yltre konsoppning. Hos ho- 

 nan ligga aggen fria i bukhalan, men mest i attonde 

 till elfte ledet. Sa lange iiggen aro inom kropps- 

 halan, hafva de froblasa, mojligen afven froflack. 

 Den forst hvita vitellus blir smaningom rodaktig 

 och omgifven af en genomskinlig, nagot seg hinna. 

 Aggen laggas, vanligen i tva rader, i roret, som 

 modern lemnar for att bygga ett nytt. Straxt der- 

 efter torde befruktningen ske, da klyfningen intra- 

 der, som ar total. Efter densamma ar embryo oval, 

 i det den blifvande f ram re andan blir nagot spet- 

 sigare. Vitellushinnan ofvergai- derpa och bildar 

 huden. Buksidan visar sig nu, klarare an ryggsidan, 

 bakre andan blir bredare, svagt tvadelad, och flimm- 

 rar, galarnas forsta anlaggning, kroppen blir ledad, 

 forst pa buksidan, tarmkanalen bildas af den inre 

 vitellusmassan, de framre ogonen framtriida, derpa 

 de bakre, och borsten. — Amphicora ar typen for 



en 



