330 



der seclnare embryo uppstar, bildas en hvitakti.«T 

 skifva, Poiar-ring Grube, som hestar endast af mo- 

 lecularkroppar och ofta genorn en taggig rand ar 

 aFgransad (Van den oCriga vitellusinassan. Det forsta 

 klyfnin^splanet gar genoin eller tatt forbi denna 

 ring. De tva sa uppkomna klyfningskulorna dela 

 sig nil genom en andra och tredje klyfta, sa att 

 Fyra kulor uppsta, hvarje en fjerdedel af det hela. 

 Derpa bildas annii fyra nya meridianklyftor och en 

 aequatorialklyfta, sa att slutligen nlo kulor aro for- 

 handen, sa sfallda, att atta af dem samrnantrafFa vid 

 embryonalpolen, och den nionde intar den motsatta 

 (overksamma Grube) polen. Harmed vore enligt 

 Grube klyfnlngen slutad, och nu intrader bildnin- 

 gei\ af "VVandnngskugeln" eller "Wandungsballen", 

 af hvilka embryo uppstar. Dessa kulor aro sam- 

 mansatta af moIekuLirkroppar och fettkorn, och in- 

 nehalla i sitt inre en eller tva klara karnor, som 

 enligt Grube skola motsvara vissa vitelli elementer 

 ("Keinkugein" Gr.) fore klyfningens borjan. Den 

 forsta och andra '^Wandungskugel" uppstar ofta 

 snart efter vitelli sonderfallande i tva stora kulor, 

 men i regeln synas de, enligt Grubes teckning, forst 

 da bilda sIg, nar vitellus ar delad i fyra eller fem 

 storre segmenter. Enligt Grubes mening bildas dessa 

 kulor derigenom, att i det inre af de stora, genom 

 klyfningen uppkomna kulorna, molekular- och fett- 

 kroppar omkring de s. k. karnkulorna hopa sig till 

 en klump, soni derpa genom en klyft afgransar sig 

 ("ran den ofriga delen af klyfningskulan, och slut- 

 ligen utstotes ur denna och beger sig till embryo- 

 nalpolen. I det denna process Hera ganger fornyas, 

 och tillika de en gang bildade "Wandungskugeln" 

 genom delning okas och forminskas, uppstar vid 

 embryonalpolen embryonens forsta anlaggning, "der 

 Kcim", som ar intet annat an en af sadana "Wan- 



