352 



fann dersliides aldiig ntvecklade spcrmatozoider. 

 Dessa finnas i sjelfva de laterala kroppshalorna, aro 

 ylterst sma, hafva ett nastaii spolformigt aflangt 

 hufviid och en dubbelt sa lanij svans. — Nervsy- 

 stemet bestar af hjernan och tva laterala nervstam- 

 inar. Hjernan bestar af tva stora ganglier, forenade 

 genoni en bred commissur under naringskanalen 

 och en ytterst fin ofver densamma. Hvarje g^^ng- 

 lion bestar af tva niira forenade delar, af hvdka 

 den friimre ger nerver at hufvudet, den bakre at 

 snabein, Hjernan ar omgifven af en slags dura ma- 

 ter, soni ger skidor at derifran afgaende nerver. 

 Hjernan ar fargad, rod, hos ganska manga, men 

 icke hos alia, och fiirgen synes tillhora ganglle- 

 massan, icke dess hylle. De tva laterala nervstam- 

 marna utsanda nerver till muskellagren, men som 

 icke kunde foljas langt. — Sinnes-organer aro ogo- 

 nen och klyftorna pa hufvudets sidor. Ogonen emot- 

 taga fran hjernan nerver, hvllka forf. sag utbreda 

 sig for att omfatta en lins, hvilken likval aldrig blef 

 tydlig. De djupa klyftorna, en pa hvarje sida om 

 hufvudet, som icke aro perforerade, som saknas hos 

 vissa arter, och som blifvit ansedda for respirations- 

 organer, aro snarare nagot slags sinnes-organer. De 

 aro fcirsedda med cilier, liingre an den ofriga krop- 

 pens. Fran hjernan eller fran nervstamn»en, niira 

 dess ursprung, afgar en nerv, som utbreder sig pa 

 betiickningen af klyftans botten, och der stundom 

 omger ett ovalt organ, som synes innesluta en ka-* 

 vitet, och afliigset liknar Molluskernas horselkapslar, 

 hvarfore forf. vill anse dessa klyftor med dertill 

 horande inre delar for horselorganer. A. S. N., ser. 3, 

 VI, 173. 



BlanchARD, som ordnar Nemertinerna i sin klass 

 Anevormi, och hos dem finner lika mycken forvandt- 



skap 



1 



