354 



varar tjugiilyia timniar. Vi tell us blii- aflang, otli 

 afsnorer sig i tva kulor, som livardera halVa i me- 

 tlel punk ten ett klart omrade. Derpa (rairitrada tva 

 nya kulor inidl eniot livarandra ocli pa sidorna om 

 de tva forsta, livarigenom det hela blir dcladt i 

 fyra lika delar, hvardera med ett gcnomskinllgt cen- 

 tral-omrade. Hvarje kula liar sin egen hinna ocli 

 ar oberoende af de audra, sa att den kan isoleias. 

 Nu bestar vitellus af stora och sma celler nied en 

 eller Hera nuclei, de sednare af olika storlek, an 

 opaka, fin med genoiDskinlig medelpunkt. Derpa 

 bildas fyra nya kulor, alternerande med de forra, 

 sa atta afven alternerande, o. s. v. Slutligen in- 

 trader mullbarsformen oeli iindtligen, efter ylterli- 

 gare sex timmar, en cellular struktur, mycket lik 

 den, som var der (ore delningen. Under dessa form- 

 lorandringar ar vitellus tydligen underkastad en myc- 

 ket fin lUarbetning, en sjelFknadning sa att siiga, 

 hvarvid "embryonalsubstansen mangfaldigar sig sjelf 

 genom karnornas ("nuclei") tillvaxt", enligt Agassiz's 

 asigt. Efter delningens slut forblir agget i hvila 

 fyra eller fern da gar, livarunder dess niassa blir 

 mera genomskinlig och centrum ihaligt. Derpa be- 

 gynner det att, sasom embryo, rora sig, att rotera 

 utan bestamd riktning. Derunder ses stora vitellus- 

 celler, NordmAnns CosmellaB, i mellanrummet mel- 

 ian yltre binnan och vitellus. Efter tolf timmai 

 bestar embryonens centrum af stora genomskinliga 

 celler med nebulost innehall, omgifna af de vaa 

 liga-"vitellus-cellerna". Nu forst ses yttre ytan be 

 tiickt af flimmercilier. "Efter nya tolf timmar for 

 lorar embryo sin kulform, en af dess poler platta 

 och fran denna yta hoja sig nagia tuberkler, mel- 

 lan hvilka en fordjupning bildas och sferen oppnar 

 sig". Nu ar ungen symmetrisk, som ses af ogonen. 

 Den bryter agghyllet och ror sig frilt, framat, rul- 



I 



